259 



angaar og den henisynsløse paagaaenhed, hvormed ekspeditionens chef 

 og deltagere, fra fartøiets som sit hovedkvarter, trængte frem i de 

 ukj endte isfyldte strækninger nordenfor og vestenfor, maa af tvinge os 

 den største beundring. Der er et stort arbeide nedlagt i disse slæde- 

 ekspeditioner, som i virkeligheden er det, der giver denne ekspedition 

 dens karakter. Samtidig har fartøiet selv fungeret som et fast obser- 

 vationssted i et lidet undersøgt strøg i tre aar, og der er selvfølgelig 

 herunder indsamlet et rigt og værdifuldt materiale af meteorologiske 

 og magnetiske observationer, ligesom der sikkert ogsaa er bragt med 

 hjem et naturhistorisk materiale af betydelig interesse. Man kan 

 sikkert paaregne, at de zoologiske og botaniske ind&amlinger, som 

 ekspeditionens naturforskere har gjort paa land og ved bundskrab- 

 ninger, vil bringe adskillig nyt for dagen, og fra geologisk side er den 

 store interesse, som knytter sig til de gjorte iiuiå af fossiler fra tertiær- 

 tiden og formodentlig ogsaa fra kulperioden, allerede sterkt fremhævet 

 i dagspressen. Tillige er der indsajnlet etnografisk materiale fra tid- 

 ligere eskimobebyggelse i disse nu forladte egne, hvorved der rime- 

 ligvis vil kastes lys over udbredelsesforholdene for en af jordens 

 merkeligste folkestammer. 



De ved slædeekspeditionerne undersøgte landstrøg var for en stor 

 del helt ukj endte og om det ifølge sagens natur ikke er noget saa over- 

 ordentlig stort strøg, som slædeekspeditioner fra et fast udgangspunkt 

 kan strække sig over, saa synes til gjengjæld undersøgelserne at have 

 været saa meget mere detalj erede. I kort referat kan de af slæde- 

 ekspeditionerne udførte arbeider karakterisere® som følger : 



Høsten 1898 gjordes en ekspedition over Ellesmerelands ind- 

 landsis fra østkysten af og udførtes endel kartlægning i Hayes sund. 



1899. Om vaaren foretoges to slædereiser tværs over Ellesmere- 

 laad, den ene over isen, den anden længere nord over isfrit land. Om 

 høsten var skibets station flyttet omtrent til det ved en cirkelformet 

 plet betegnede punkt i Jonessund og herfra gjordes en ekspedition, 

 som nedlagde depot 68 kvartmil vestenfor "Fram" og undersøgte en 

 stor fjord østenfor depotet. 



1900. Om vaaren (i marts) drog en ekspedition fra depotet vest- 

 over til en af stand af 175 kvartmil. Derfra drog fire mand nordover 

 langs Ellesmerelands ukj endt© vestkyst til 79 gr. n. br. Her delte den 

 lille ekspedition sig i to partier, hvoraf det ene fortsatte nordover 

 langs vestk5'sten og naaede 81 gr. n. br., mens det andet gik i mere 

 vestlig retning foråt undersøge et nyt land, der saaes i vest og fandtes 



