260 



ved 98 gr. vestl. 1. Paa tilbageturen undersøgte dette parti ei fjord- 

 kompleks ved omtrent 89 gr. v. 1. indtil 79 gr. n. br. 



1901. I april udsendtes paaaay ekspeditioner vestover og nord- 

 over. Mod vest trængtes frem til den største vestlige længde, som i 

 det hele naaedes, 106 gr. v. f. Gr. med en nordlig bredde af 79^ gr., 

 mens der nordover naaedes til 80 gr. 30 min. og undersøgtes nye f jorde 

 og sunde, hvis nærmere beliggenbed man dog ikke efter de hidtil 

 ofFedtlig gjorte beretninger bestemt kan definere. 



1902. Ogsaa den sidste vaar benyttedes til en større slædeeks- 

 pedition, som havde til hensigt at naa frem til det vestligste og syd- 

 ligste punkt af den af Aldrichs slædeekspedition i 76 undersøgte nord- 

 lige kyst af Ellesmerelaoid (eller Grantland). Ekspeditionen kom her- 

 under frem til den største n. br., som ekspeditionen idethele opnaaed, 

 81 gr. 37 min. 



Paa foraustaaende kartskisse er "'Fram^s tre stationer omtrentlig 

 angivet, den første med en sort firkant, den anden med &n sort cirkel, 

 den tredie og fjerde vinters med ei kryds. Det paa slædeekspedi- 

 tionerne undersøgte landstrøg er afmerket med afbrudte linier, ud- 

 gaaende fra "Fram"s sidste stationer. 



Det saaledes undeirsøgte omraade er af ganske betydelig udstræk- 

 ning, og ekspeditionens arbeide maa utvilsomt betegnes som meget 

 værdifuldt i geografisk som i videnskabelig retning forøvrigt, skjønt 

 man godt kan forståa den følelse af skuffelse, som utvilsomt har gjort 

 sig gjældende blandt publikum i almindelighed, for hvem det dra- 

 matiske element ved ekspeditionen mangler og hvem de nye f jorde og 

 øer i de øde landstræikninger nordenfor Nordamerika ikke synes et 

 tilstrækkeligt værdigt undersøgelsesfelt for en med store nationale for- 

 ventninger imødeseet ekspedition. 



Vi er jo ogsaa i denne henseende noget forvænt. Den forrige 

 Framekspedition var utvilsomt langt mere storslagen i sin planlæg- 

 gelse og i sine resultater. Den bereiste^ strækning var overordentlig 

 meget større, og der blev gjennem fartøiets konstruktion og den 

 valgte transportmaade — strømmen fra Sibirien mod Grønland — 

 brudt helt nye baner for polarforskningen, baner, som visselig nu vil 

 betrædes igjen, efterat det atter har vist sig, at fremtrængen gjennem 

 Smiths sund og dets fo.tsættelse er forbundet med uoverstigelige 

 vanskeligheder. 



Der er tidligere en lække ekspeditioner, som, tildels med tragisk 



