265 



form og størrelse, at vi knapt vil finde 2, som er hinanden ganske lige. 

 De fleste af dem tilhører fiskemaagen ; men at ogsaa endel tilhører 

 andre maagearter, kan vi foruden af eggenes størrelse ogsaa skjønne 

 deraf, at vi blandt den talrige over og omkring os kredsende fugleskare 

 ogsaa finder flere af d<j størrei arter repræsenterede, saaledes silde- 

 maagen (larus fuscus L.), men især graamaagen (larus argentatus 

 Briinn). Men at skjelne disse to sidstuævnte arters eg fra hinanden er 

 ingenlunde let, da de saavel i form som i størrelse er ligesaa variable 

 som dc' andre arters. 



Fig. 1. Graamaage (larus argentatus). 

 Fot. efter ekspl. i Bergens museum. 



Graamaagen kan ved sin størrelse allerede i flugten skilles fra 

 m. Den er ligesom denne ren hvid med undtagelse af vin- 

 gemes og ryggens overside, som hos graamaagen maaske er noget mere 

 sølvfarvet*) graablaa. De 4 første haandsvingfjær er udåd sorte med 

 sortegraa spoler, den første med stor, næsten 2 tommer lang hvid spids, 

 den anden tillige med en rund hvid flek bag spidsen, og den 3die og 



") Deraf ogsaa artsnavnet ..argentatus" af argentum, sølv. 



