276 



t h o 1 1 e t var den første, som indførte begrebeit "den kemiske affinitet"' 

 i vid enska.be n. 



Havde Frankrig æren af at have lagt den førstei grxindvold til den 

 systematiske kemi gjennem Lavoisier, saa tilkommer fortjenesten af 

 den næste store ud vikling af den kemiske videnskab England gjennem 

 Daltons a tomte or i. 



John D a 1 1 o n, 1766 — 1844, virkede under meget beskedne ydre 

 livsvilkaar' ; han var som. yngrei mand lærer ved etn privatskole i Man- 

 chester og' praktiserte som kemiker i sit ydeirst tarvelig indrettedo la- 

 boratorium. Daltons første videnskabelige forsøg gjaldt meteorologien 

 og gik navnlig ud paa bestemmelse af regnmængden og luftens fug'^^g- 

 hed. Han kom tidlig ind paa dem tanke, at vanddamp findes i luften 

 som en selvstændig gas; men da to legemer ikke. samtidig kan indtage 

 samme rum, fører dette med sig, at de forskjellige atmosfæriske gas- 

 arter maa være sammensat af adskilte smaadelei, som faar plads indi- 

 mellem hinanden. Disse smaadele, atomer, e^r saa smaa, at vi van- 

 skelig kan danne os en forestilling om deres lidenhed, og dog er et 

 atom vanddamp sammensat af to mindre atomer, thi som Cavendish 

 har paavist bestaar vand af surstof og vandstof. — Naar atomerne 

 blandes eller forbindes med hinanden, fremkommer forskjellige sam- 

 mensatte legemer, men de elementære atomer forandrer aldrig sin ke 

 miske natur, — sin bestemte individualitet. 



Nu vidste man, at eai vis mængde vandstof forbandt sig med en 

 bestemt mængde surstof for at danne vand, og Dalton ræsonnerte nu 

 saaledes : hvis dette resultat er en forbindelse af de enkelte surstof- og 

 vandstofai-^omer med hinanden (et atom surstof med et atom vandstof), 

 da maa, den relative vegt af de oprindelige mængder af siurstof og vand- 

 stof ogsaa være den relative vegt af dei enkelte atomer af disse gaisarter. 

 Da han fandt, at vandstof havde den relativ mindste vegt af de ele- 

 menter, han kjendte, valgte han v a n d s t o f f e t s atom vegt til 

 enhed Paa den maade fandt Dalton surstoffets atomvegt lig 5.5 

 og følgelig våndets atomvegt 6.5. Denne sin a t o m t e o r i fremlagde 

 Dalton for det filosofiske selskab i Manchester 1803, ved hvilken ^ei- 

 lighed han angav a t o m v e g t e r n e for omkring 20 legemer. 



Daltons atom teori gjorde til en begyndelse lidet indtryk paa den 

 videnskabelige verden, — kemikerne var paa den tid optaget af Jen 

 strid, som førtes i Frankrig mellem Lavoisiers fremragende medarbei- 

 der Berthollet og hans landsmand Joseph Louis P r o u s t, 1754 



