281 



arter — af hvilke kemien adskiller en hel rækkc, melkesukker, frugt- 

 sukker, rørsukker o. s. v. — behøver forøvrigt kun en meget- liden til- 

 beredelse; de bliv omvandlet til druesukker, før de gaar over i blodet. 

 Dette- er et saa let og hurtigt arbeidei for vort fordøielsesapparat, at 

 det ikke er omtale værd. Noget mere besvær skaffer stivelsen, som 

 ligeledes maa omvandles til druesukker. 1 dette øiemed blir spyttet 

 af sondret, det in deholder . nemlig alle de be stan dd eie, som udkræves 

 hertil. Fedtet fordrer derimod en saa omhyggelig, omstændelig og 

 langvarig bearbeidelse, at vi kun kan optage i os en vis begrænset 

 mængde af det; en stor del af dets kraftværdi gaar ogsaa af den grund 

 paa forhaand tabt. Det opheder endvidere legemet altfor sterkt, da 

 en stor del af den kraftmængde, som stammer fra det, kun kommer 

 tilsyne som varme. Vi kan derfor, hvad ogsaa erfaringen har lært os, 

 kun i den kolde aarstid og i de kolde egne fordøie en større 

 mængde fedt. 



I vor daglige næring kan fedtet for en stor del erstattes af 

 sukkerstoffene — saa kaldes nemlig ikke alene de egentlige sukkere, 

 men ogsaa stivelsen. Ja vor trang til dem stiger endog, naar ar- 

 beidet, som vi skal udføre, vokser. En bekjendt naturforsker har 

 saaledes paavist, at en ung kraftig mand tiltrænger under almindelige 

 forholde 240 gram sukkerstoffe, ved tungt arbeide bruger han der- 

 imod 500 gram, medens hans øvrige næring næsten kan være ufor- 

 andret. Talrige forsø-g har ogsaa vist, at sukkerstoSene og da særlig 

 sukkeret, egner sig udmerket til hurtigt at erstatte svækkede legems 

 kræfter og til at forebygge træthed. De fremkalder ikke som de 

 alkoholiske drikke en forbigaaende opkvikkende følelse, de gir der- 

 imod virkelig nye kræfter og øger derved legeanets energi. Vore 

 hære benytter sig nu af denne erfaring ; ved anstrengende marscher og 

 øvelser blir der udleveret soldaterne sukker. Ogsaa hjulmænd, tur- 

 nere, svømmere, skiløbere og andre, som af sundhedshensyn driver 

 kropslige anstrengelser, betjener sig ofte af sukkeret som et bekvemt 

 og uskadeligt cpkvikningsmiddel. Af alle sukkerstoffe har selve 

 sukkeret den fordel, at det virker hurtigst og kan nydes uden nogen 

 særlig tilberedelse ; derimod kan ikke nogen spise raa stivelse, da 

 den er smagløs. 



Ved sammensætningen af vore daglige maaltider indtager imid- 

 lertid stivelsen en meget vigtig plads. Naturen byder os den ogsaa 

 i stor overfiødighed i poteterne, kornet og hvad deraf tilberedes. Den 



