295 



blev haai i 1824 professor i Giessen, og her gjeiinemførte han. den piaa, 

 som haji havde fattet i Paiås, nen^lig at oprette et u n d e r v i s n i n g s- 

 laboratorium. Mangelen paa de nødvendige hjælpemidler ved 

 den kemiske undervisning var paa den tid meget stor i Tyskland, og 

 under følelsen herai fik han med adskillige vanskeligheder og tiiaels 

 paa egen bekostning indrettet et laboratorium for den studerende ung- 

 dom. — Forsøget kronedes med af gjort held, fra alle kanter strømmede 

 elever til Liebigs laboratorium i Giessen, og eksemplet fulgtes snart 

 overalt ved oprettelsen af undervisningslaboratorier. Liebig grandede 

 en virkelig kemisk skole ; han forstod i fremtrædende grad at opdrage 

 selvstændig tænkende elever og lærte dem de metoder, efter hvilke 

 kemiske problemer løses ad forsøgets vei. En mængde fremragende 

 kemikere har været hans elever. I 28 aar var Liebig i Giessen og gik 

 saa til Miinchen, hvor han virkede til sin død. 



Liebigs arbeide i Miinchen gik væsentlig i retning af kemiens an- 

 vendelse i det praktiske liv, og her har han for landbrugets og indu- 

 striens vedkommende øvet en vidtrækkende indflydelse. Bekjendte er 

 hans arbeider over plantens og dyrets ernæring og stofskiftet i den 

 levendei natur. 



For den teoretiske' kemi har hans metode til organisk elenierLtær- 

 analyse, ved hvis hjælp han bestemte sanimeaisætningen ai talrigt or- 

 ganiske forbindelseir, overordentlig betydning. Disse undeirsogelser 

 førte ham til deu sikre opfatning af begrebet b a s i s i t e t, og nan ud- 

 viklede læren om de basiske syrer. 



Liebigs samtidige Jean B a p t i s t e Dumas, 1899 — ^1884, spil- 

 lede i Frankrig en lignende rolle som Liebig i Tyskland, idet hans ar- 

 beide gik baade i teoretisk og praktisk retning. Dumas har øvet be- 

 tydelig indflydelse paa den organiske kemis udvikling ved sin s u b s c i- 

 tutionsteori, i hvilken hovedpunkterne er følgende : 1) L^dsæties 

 et vandstofholdigt stof for den vandstofberøvende virkning af klor, 

 brom eller jod, da optager det for hvert udtrædende vandstofatom et 

 tilsvarende atom klor, brom eller jod. 2) Indeholder stoffet vand, 

 mister det den dertil svarende mængde vandstof uden erstatning. 



Daltons atombegreb havde vist sig utilstrækkeligt til at forklare 

 de kemiske reaktioner og uklarheden med de enkle legemers atomer, 

 og de sammensatte atomer i forbindelserne maatte hæves. Begrebet 

 molekyl som den mindste del, hvori et legeme (enkelt elleT sainmen- 

 sat) kan deles ved mekaniske midler, kom nu til sin ret som mekanisk 



