327 



Tilslut skal vi her i kortlied fæste opmerksomheclen paa en anden for 

 naaletrærae skadelig larve, som i de senere aar har optraadt herjende 

 paa vestlandet, specielt i træplantningeirne paa Jæderen, nemlig larven 

 a£ furuhvepsene (lophja-us) (se fig. 2). Det er især den røde furuliveps 

 (1. nifus), som har gjoit sig bemerket som skadedyr. Larverne af 

 denne er graagTønne med langsgaaende baand af lysere farve. Disse 

 larver foretrækker især unge trær og saadanne, som ifølge ugunstig 

 jord vokser langsommere, men de angriber i regelen ikke aarsskuddene, 

 trænger mere næring end furuspinderens larve og blir derfor aldrig i 

 saa hoi grad skadelige som disse. Desuden er de mere udsatte for 

 at ødelægges af kulde og regn. liarven spinder sig før forpupningen 

 ind i et egformigt hylstei-, der fæstes til naalene eller de unge grene. 



Fordelingen af land og hav. 



Af P. Engelbrethseii. 



Der maa i Jordens udvikling have været n tid, da vand i Ar- 

 dende form ikke kunde eksistere. Som bekjendt kogeT vand vad en 

 temperatur af 100 gr. C. under almiudelige tryklorhold, og kogepunktet 

 stiger ikke særdeles rask med øgende tryk. Det ligger saalede® ved 

 omtrent 120 gr. C, na,ar trykket ea" vokset til djt dobbelte, og ved om- 

 trent 130 gr. C, haar trykket er biet tre gange saa steikt som almin- 

 deligt lufttryk. 



Vi har ingen forestilling om lufthavets sammensætning i en fjern 

 fortid. Rimeligvis var denne sammensætning en ganske anden -:^ncl 

 nu. Men selv om vi af hensyn hertil antager, at luftens tryk ogsaa 

 var langt betydeligere end nu, og at våndets kogepunkt følgelig laa 

 høiere, saa maatte der dog tilstrækkelig langt tilbage i jordens ud- 

 vikling være en tid, da overfladens temperatur var høiere end 

 dette kogepunkt, og da våndet altsaa, ikke kunde beståa i flydende 

 form. Våndets optræden paa jordoverfladen er altsaa ogsaa et udvik- 

 lingsfæuomen, betinget al vedvarende afkjøling. Var luftens uyk det 

 tredobbelte af hvad det nu er, saa vikle rindende vand vise sig paa 

 jordoverfladen, naa,r temperaturen var biet lavere end 130 gr. C. Var 

 trykket det samme som nu, vilde draabeflydende vand først kunne 

 dannes, naar afkjølingen var naaet ned til under 100 gr. C. 



