341 



terra ineognita. Hidtil er man kun paa to steder trængt noget større 

 freim over den 70de breddegrad, syd for Nyzeland og sydøst for Kap 

 Hom. 



Hvad nu de enkelte verde^nsdjele angaar, er naturligvis Europa 

 i næsten alle sine egne vel kjemdt, i det høieste trænger cndnQ nogle 

 egne i det indre af Balkanhalvøen, (Albanien) en nøiere udforskning. 

 Saasnart vi. imidlertid forlader den eiuropælskei jord, frembyder der 

 sig straks en rigdom af airbeider for den vordende forskningsreisende. 

 Først paapeger G r o s v e n o r, at der i Lilleasien er tre ikke ganske 

 smaa strækninger, som er ukj endte, endvidere er der fire i Kurdistan, 

 hvoraf to i Mesopotamien. I Arabien venter svære landstrækninger 

 i det nordlige endnu paa sin opdager; det samme gjælde.r om næsten 

 hele den sj'^dlig9 halvdel, dog med undtagelse af en bred kystrand. 

 Endvidere maa enkelte dele af Sibirien samt dele af det indre af 

 Borneo betegnes som ikke udforskede. De største og vigtigste dele 

 af de endnu ikke udforskede dele af Asien er dog de uhyre landstræk- 

 ninger mellem Indien, Kina og Sibirien, de vanskelig tilgjængelige 

 høilande Tibet og Nepal. Som bekjendt er Sven H e d i n, en af 

 alle tiders største forskningsreisendei, nylig lykkelig hjemvendt fra 

 en fleraarig betydningsfuld reise i disis:e' egnei, og det er at haabe, at 

 denne Centralasiens Nansen i fremtiden endnu vil udrette adskilligt. 



I det store hele maa Nordamerika siges, at væ.re kjendt. I det 

 høie norden kan dog endnu syv større strækninger siges at være 

 ukj endte. Den største af dem ligger paa grænsen af Alaska og Kar 

 nåda, en ottend© strækning finder vi i centrum af det ugjestmilde 

 Labrador. I de mellemamerikanske republiker samt i Mexiko eir der 

 derimod endnu ikke lidet arbeide at udføre, særlig i det indre af 

 Yucatan. 



Sydamerika kan fremdeles opvise uhyre strækninger a f ikke un- 

 dersøgt land. De talløse, store bifloder til Amazonfloden& kjæmpe- 

 strøm og disses bredder er godt kj endte, derimod er de uhyre land- 

 strækninger mellem de enkelte, næsten altid parallelt løbende floder 

 saa godt som ikke undersøgte. Urskove og indianerei, hist og her 

 ogsaa llanos har hidtil næsten umuliggjort en resultatrig forsiKervirk- 

 somhed i disse egne. Brasilien alene byder paa mere end tilstræk- 

 kelig anstrengende opdagerarbeide for de førsle hundrede aar og vel 

 det, før det kan sidestilles med det for tiden vel undersøgte ChiJi. Og- 



