351 



ringe mængde, er 4 ciikumpolare, 2 har europæisk-asiatisk oprindelse 

 og 2 amerikansk. 



De paa Grønland rugende fugle viser saaledes ikke noget nærmere 

 slegtskab med den amerikanske fauna, hvad man dog skulde vente paa 

 grund af landets beliggenhed. Af de paa Grønland rugende arter, som 

 ikke er cirkumpolare eller^ Atlanterhavsformer, har 8 europæisk-asiatisk 

 oprindelse og kun 4 amei'ikansk. Selv af de 4 cirkumpolare arter, 

 hvis hjemstavn lader sig paavise med nogenlunde sikkerhed, synes de 

 2 arter at stamme ira den gamle verden. 



Ganske anderledes foiholder de mange tilfældige gjester sig. De 

 kommer søudenfra, østenfra og vestenfra. Forholdsvis faa kommer dog 

 fra øst, særlig fra Island. Kun enkelte kommer vestenfra. De aller- 

 fleste kommer fra syd, fra det nærliggende amerikanske fastland. 14 

 af de tilfældige gjester er cirkumpolai-e, og de fleste af dem kommer 

 til Grønland fra Amerika; 3 arter er atlantiske, 1 hører tillige hjemme 

 ved Stillehavet, 15 arter er europæisk-asiatiske og 35 amerikanske. 



(Naturwissensch. Wochenschrift.) 



Om tobaksrøgens indflydelse paa mundhulens mikroorganismer 



har K. Koerner anstillet nogle undersøgelser. Hans forsog udf ørtes 

 paa følgende maade : 



1) Paa sedvanlig maade bestemtes før og efter røgningen antallet 

 af de mikroorganismer, som f and tes i spyttet hos en forsøgsperson. 

 Det viste sig da, at efter røgningen var antallet af mikroorganismer 

 formindsket til det halve. 



2) Ved at lede røg fra en eller to cigarer gjennem sterilt opsam- 

 let sjjyt. Ved tæUing kunde man følge, hvorledes de i spyttet med- 

 fulgte kolonier aftog i antal, dette gik dog aldrig lavere ned end til 

 en ti-ediedel. 



u) Cigarrøg blev ledet gjennem forfcyndede renkalturer, hvorved 

 samtlige kulturer dræbtes. 



Disse forsøg giver os saaledes en forklaring til den velkjendte 

 sag, at hos mænd, som er sterke røgere (daglig et dusin cigarer eller 

 mere), er caries denfis forholdsvis sjelden, og naar den optræder, an- 

 tager den som oftest den kroniske form. 



(Naturwissensch. Wochenschrift). 



Sneen og jordbundens temperatur. At sneen beskytter plante- 

 veksten mod ødelæggelse ved frost, er en gammel erfaring. Derb luft- 

 blajidede løse snelag er en meget slet varmeleder, idet ledningsevnen 

 er ti gange mindre i et saadant smelag end i sandjord. Smelter sneen 

 paa overfladen, saa mellemrummene blir opfyldte med smeltevand, 

 der senere frj-ser til og gjør snelaget til en fast masse- saa bliver 

 varmeledningsevnen større og beskyttelsen mindre. En schweiczisk 

 prest, W. B li h r r, har ifi. "Prometheus" i tre vintre gjort under- 

 søgelser over snedækkets beskyttelsesevne ved hjælp af termometre, 

 anbragt ved jordens overflade og ved overfladen af snedækket. Selv- 

 følgelig kan det hænde, at jordens temperatur er lavere end snedæk- 



