3(35 



Hvis man tidlig om vaaren*), førend sneein er begyndt at smelte 

 i nogen nævneværdig grad, undersøger den faste snekant, deir pleder 

 at ligge langs stranden i bugter og indelukkede farvande, vil man om- 

 trent midt mellem snekantens øvre og undre rand opdage et tyndt lag 

 med ler, grus og skaller af muslinger. Dette lag strækkeir sig som en 

 mørk stribe i sneen kilometer efter kilometer langs kysterne. Det er 

 ikke tykt, blot nogle faa centimeter, men har ofte en bredde af flere 

 meter ind gjennem isen mod land (se X, fig. 1 og fig. 2). Senere paa 

 vaaren, naar sneen er begyndt at smeltei, opstaar der nemlig indenfor 

 snekanten ,ford3'-bninger, hvori det omtalte lag er blottet. 



Ficr. 2. 



Dette lag synes at være dannet paa følgende maade : 

 Den sne, der om vinterein falder langs stranden, vil lidt efier lidt 

 danne en fast snekant efter en linje, trukket noget nedenfor grænsen 

 for almindelig høivande, idet nemlig sjøen i den korte tid, da der er 

 høivande, ikke formaar at smelte den yderste rand af snekaaxten, der 

 lidt efter lidt hærdes til is. Ved springflod vil saaledes sjøen, specielt 

 ved langgi-unde kyster, kunne skylle langt ind over iskanten og føre 

 med sig en mængde af det løse materiale fra fjæren, der da afleires 

 som et tyndt lag over isen. Ved senere snefald vil der danne sig et 

 lag af fast sne eller is over det løse materiale. Denne proces med 



*) Jeg sigter her til forholdene ved Tromsø. 



