371 



lappers lave vekst. Middelhøiden af endel norsKe fjeldlapper, som 

 for nogle oar siden blev undersøgt i Berlin, var 1511 mm. for mænd 

 og 1416 mm. for kvinder. 



I forhistoriske grave i forskjellige dele af iS o r d-A m e r i k a 

 er der fundet skeletter af dvergfolk, og fra, S y d-A m e r i k a dukker 

 der stadig op nye efterretninger om endnu levends pygma^er. I det 

 indre af Guayana og Venezuela er der eu stor niængde, smaa folk af 

 vekst som afrikanske og asiatiske pygmæer, og for nogle aar siden 

 fremkom efterretning om et dvergfolk, der holder til i Paraguay» ur- 

 skove. En norsk reisende angir deres høide til ca. 1300 mm. Det 

 eneste voksne individ, som det har h'kkedes at undersøge, var en 

 mand, der maalto 1520 mm.; et kvindeskelet var 1424 mm. 



Denne korte oversigt viser, at pygmæerne er vidt udbredt over 

 jorden. De optræder stadig ved siden af høivoksne varieteter og 

 skiller sig skarpt ud fra disse. Der tilkommer derfor disse folk ikke 

 alene en egen stilling i racesystemet, men de maa ansees som til- 

 hørende et ældre folkelag, af hvilket de høie racer har udviklet sig. 



Stormsvalen. 



Den 31tei oktbr. d. a., blev et eksemplar, en han, af den kløfthaleide 

 stormsvale, procellaria leucorrhoa, fig. 1, skudt i Korsfjorden, nogle 

 mil syd for Bergen. Saavidt vides er dette første gang, den er skudt. 

 ved Bergenskystea. Den kløfthalede stormsvale er forøvrig en sjelden 

 og tilfældig gjest hos os, idet kun nogle faa eksemplarer er skudt 

 eller fanget ved den norske kyst, to i bunden af Kristianiafj orden, et 

 ved Fredrikshald, et ved Fredriksstad og et udenfor Trondhjems- 

 f jorden, endelig er et eksemplar fundet dødt langt fra søen i Suren- 

 dalen, indenfor Kristiansund. Muligens er dog denne stormsvale 

 ikke saa sjelden, som man efter dette skulde antage, idet der oftere i 

 høst-, vinter- og vaarmaanederne er iagttaget stormsvaler udenfor 

 vor kyst, hvoraf sikkerlig nogle tilhører denne art. 



Dem kløfthalede stormsvale hører hjemme i de nordlige dele af 

 Atlanterhavet og Det stille ocean. Ved Europas kyster er c'en af og til 

 fundet hækkende paa Irland. Dens vigtigste hækkepladse er imid- 

 lertid paa den ydre side af Hebriderne og særlig paa St. Kilda, hvor 

 mangesteds findes rede ved rede — mr. D i x o n talte inuen et areal 



