374 



at de indfødte oplyste sine hytter med lys, som kun bestod ai siv, som 

 var stukken gjennem stormsvalens oljeagtige krop. Ifølge S e e b o h m 

 skal ungfuglene være meget velsmagende, de minder om snepper. 



Sit navn har disse f ugle fra sin svalelignende flugt, de er imid- 

 lertid egt© svømmefugle, hvis nærmeste slegtninge er liren, havhesten 

 og albatrosserne. De er begge brunsorte med hvid overgump, men 

 kan dog straks adskilles fra, hinanden ved, at den bredhalede storm- 

 svale har halen tvert afskaaren, mens den anden har den kløftet. 

 Denne er endvidere noget større end den bredhalede stormsvale, 

 længdem fra nebspidsen til halespidsen er nemlig henholdsvis 152 — 

 162 mm. og 117 — 127 mm. 



J. G. 



Lidt om kræft og dens smitsomhed. 



Der er vel i den sidste tid neppe^ nogen levende væsener, der har 

 skafiet meinneskene saa meget bryderi som bakterierne og tndel andre 

 mikroskopiske dainnelser. Tiltrods for sin lidenhed har de paa grund 

 af sin talrighed, sin allesteds nærværenhed og fremforalt ved sin 

 evne til at fremkalde sygdomme hos mennesker og dyr i høieste 

 grad lagt beslag paa vor interessei. Skjønt vor kundskab om 

 dem endnu paa langt nær ikke kan siges at være naaet til nogen slags 

 fuldkommenhed, har vi dog ved studiet af dem allerede i den for- 

 holdsvis korte tid, som er gaaet, siden de først blev opdagede, for- 

 maaet at uskadeliggjøre dem i meget stor udstrækning. Jeg minder 

 blot om t. eks. Siortedøden (pest) og koleraien, hvis herjinger nu er 

 indskrænkede' til begrænsede egne af jorden og selv der ikke er saa far- 

 lige som før. Eller difterien. Eller spedalskheden og tuberkulosen. 



En sygdom, om hvilken man lige til den sidste tid, i lighed med 

 tidligere spedalskheden og tuberkulosen har ment, at den var en arve- 

 lig, saakaldet familiesygdom, men som muligvis inden en ikke særdeles 

 fjern fremtid kommer til at dele skjæbne med de to nævnte og opføres 

 blandt de smitsomme sygdomme, er kræften. 



Som nævnt har lægerne lige til den allersidste tid j.nseeM kræft 

 for en arvelig sygdom, der kun raanmede ældre individer, vg som ikke 

 egentlig kunde tillægges nogen særlig betydning som, hvai vi kalder, 

 folkesygdom. De senere tiders meget energiske forskninger har vist, 

 at disse anskuelser maa ændres. Det fremgaar af talrige statistiker 



