377 



Denne gaadefulde sygdomstilslajid, hvori endel af legemets celler 

 ligesom med en gang faar en ganske abnorm rnaade at udvikle sig paa, 

 har man fi*a de første tider gjort talrige forseg paa, at forklare sig 

 grunden til. 



I oldtiden i roede man, at kræften skyldtes smitts, især fordi 

 hudkræftens udseende lod formode, at det var en eller anden parasit 

 (snylter), som havde slaaet sig ned paa vedkommende og fortærede 

 vævene. 



De nye histologiske*) forskningsmetoder, som vi fik i forrige aar- 

 hundrede, fremkaldte ogsaa nye forestillinger om kræftens tilblivel- 

 sesmaade. Saaledes mente nbgle, at som en følge af alderen eller 

 sygdom enkelte væv i legemet svækkedes, saaledes, at det epitel, som 

 laa over dem, fik ligesom et overtag og udbredte sig pav de andres 

 bekostning (Thiersch). 



En anden forklaringsmaade var den, at under fosterets dannelse 

 kom enkelte celler eller smaa celleklumper til at komme paa galt sted 

 indimellem væv, hvor de ikke skulde være — ligesom afsprængi.e væv- 

 spirer. Disse skulde saa senere ved giA^-en anledning gi sig til at 

 vokse og danne ondartede svulster (Colmheim). Man mente bl. a. a.t 

 finde støtte for denne antagelse deri, at man af og til fandt smaa styk- 

 ker binyrevæv*^') indi nyrerne. Imidleirtid blir det dog bøist besyn- 

 derligt, at kræften — endnu i de allerfieste tilfælde — først viser sig 

 i den længere fremskredne alder, og for at forklare den paavist© for- 

 øgelse i kræfttilfældenes antal, blir man tvungen til at antage, at der 

 nu for tiden maatte findes mange flere mennesker med sligei afsprængte 

 celler end tidligere. Bård mente, at tilveksten opstod "^ra en eneste 

 celle, den saakaldte "neoplastiske" (nydannende) celle, der formerede 

 sig ubegrænset, idet den ikke længere stod under den hele orgmismes 

 indflydelse (induktion). 



Kræften udvikler sig ofte paa saadanne steder af legemet, der er 

 udsat for en stadig irritation, mest bekjendt er maaske den saakaldte 

 "kridtpibekræft" , som udvikler sig i en eller begge læber, netop der, 

 hvor vedkommende har pleiet at bave kridtpiben hængende i munden. 

 Ikke sjelden danner kræftsvulsten, naar begge læber angribes, en ring, 

 hvori sees et lidet rundt hul, som i form og størrelse netop svarer til 



") Histos, væv i det menneskelige legeme. 



^) Binyren er et organ, som ligger straks ovenfor nyrerne. 



