382 



uskrællet eller urenset. — Hvorvidt nu dette forholder sig saa, vil 

 fremtiden afgjøre; der er paa den ajiden side ogsaa nok af -rilfælde, 

 hvor det ialfald er vanskeligt at paavise nogen sauimenhæng mellem. 

 kræften og de her næ\Titei forholde. 



Man har ogsaa sat kræften i forbindelse med sygdomme paa trær 

 og ment at finde, at forstfolk og lignende skulde være særlig udsatte. 



Trods alle mislykkede forsøg med mikroskop, dyrkning og dyre- 

 forsøg, gjør dog den mening sig stadig mere gjældende blandt lægerne, 

 at kræften skyldes smitte. Der er saaledes ogsaa hos os læger, som 

 allerede anser det for det sikrest?, at tåge lignende forholdsregler mod 

 kræft, som mo^d andre smitsomme sygdomme, t. eks. desinfektion efter 

 død o. m. 



Selv om det ikkei skulde' lykkes at finde kræitens smittestof , kan det 



hænde, at iagttagelserne' ellers samler sig saa bestemt om smitte, som 



aarsag til kræft, at vi blir nødt til at opføre sygdommen blanidt infek- 



tionssygdomme, og det vil forsaavidt ikke være noget nyt. Vi har jo 



tidligere skarlagensfeber, meslinger, røde hunde, kopper, flektyfus, 



syfilis o. fl. sygdomme, om hvilke intet menneske tviler paa, at de 



er smitsomme — og dog kj ender vi ikke deres infektionsstof. Der 



vilde forøvrigt være ikke saa lidet vundet, om kræfte-n blev erkjendt 



som smitsom sygdom, ti vi vilde da kunne have grundet haab om, at 



faa modarbeidet den; saaledes som det hidtil har været og fremdele® 



er, staar man temmelig magtesløs ligeoverfor den,; ti har den først 



angrebet et menneske, da er der forholdsvis faa, som slipper fra deu 



med livet. 



H. G. I). 



Mindre meddelelser. 



„Sommerfugleblomster". Ikke alle blomster øver en lige stor 

 tiltrækning paa de honningsøgende insekter, ja et forholdsvis betydeligt 

 antal synes at være saagodtsom aldeles ude af stand til at formåa disse 

 til at aflægge sig et, selv forholdsvis flygtigt, besøg. Enkelte byder sin 

 overflod af duftende nektar ud til enhver besøger, der bare vil have 

 den uleilighed at forsyne sig, og disse besøges da gjerne af mindrei, 

 kortsnablede insektarter, for eksempel fluer o. 1., mens andre igjen 

 har indrettet sig for besøg af større, langsnablede ai-ter, for hvem deres 

 nektar saagodtsom udelukkende er tilgjængelige. Herhen hører da 

 ogsaa et antal af de blomsterformer, der hyppigst besøges af sommer- 

 fuglene. 



