17 
der den senere ved dagslys foretagne undersøgelse af en konserveret 
del af prøverne viste det sig imidlertid, at to af de af hr. Jø rgen- 
sen tidligere konstaterede lysproducerende peridinearter, nemlig de 
i figur 1 afbildede former, var tilstede i et betydeligt antal eksem- 
plarer, og jeg gaar derfor ud fra, at de beskrevne fænomener skyldtes 
disse.  Ogsaa den tredie af de ovenfor nævnte lysende peridineer, 
diplosalis lenticula, samt et antal andre former, hvoriblandt ceratium 
furca og cer. tripos var tilstede i disse prøver, den sidste endog tem- 
melig talrig. 
Ceratium tripos er en af vore hyppigste saltvandsperidineer, ja 
overhovedet en af vore almindeligste planktonorganismer, og den er 
næsten altid paavist i ,morild"-prøverne. Ehrenberg opfører 
den ogsaa som utvilsomt lysende, mens hr. Jørgensen aldrig har 
kunnet fremkalde nogen reaktion hos denne art. 
Noctiluca fandtes ikke i den mikroskopisk undersøgte del af mit 
materiale. 
Foruden de ovenfor omtalte ,morild"-organismer skal enkelte 
bakteriarter, specielt bacillus fosforescens, undertiden kunne bidrage 
til havvandets lysen. Det er denne og beslegtede arter, der ofte brin- 
ger død fisk til at lyse. 
Om denne bakterie i de af mig beskrevne tilfælde har havt nogen 
andel i morildfænomenerne, har jeg ingen begrundet mening om, men 
jeg anser det for temmelig lidet sandsynligt. 
Træk af dyrelivet i det midtre Kalahari. 
Efter dr. Pasarge i ,Naturw. Wochenschrift.* 
Det midtre Kalahari er den centrale del af sandsletten Kalahari, 
der optager størstedelen af Sydafrikas indre. Dets sydgrænse dannes 
af vandskillet henimod Nossop-Mölopos bækken, mod vest støder det til 
Damarabjerglandet, mod øst til Betschuana- og Matabelelandet. Nord- 
grænsen falder i det væsentlige sammen med den tysk-portugisisk- 
engelske grænse. Før vi gaar over til at skildre Centralkalaharis 
dyreliv, maa vi se lidt paa landets naturforholde og klima. 
Den rent overveiende del af landet indtages af store sandstræk- 
ninger, og tæt smaaskov, krat, og græsflader veksler med hinanden. 
Naturen 1906. [31 
—- 
