28 
som paa, at der nu baade privat og offentligt er reist spørgsmaal om 
udnyttelse af landets mange myrer, og der er lidet haab om, at det 
rent private initiativ skal kunne tage myrundersøgelserne op. Nær- 
værende afhandling omfatter følgende 5 kapitler: 1) Beskrivelse af 
nogle torvmyrer i Løiten og Elverum, langs dalføret, hvori Hamar— 
Elverumsbanen ligger. 2) Torvmyrer omkring Rokosjøen i Oset, Løi- 
ten. 3) Nogle bemerkninger om de beskrevne myrer og landskabet i 
deres omgivelser. 4) Myrer paa Jæderen. 5) Det udtappede Skad- 
semvand og myrstrækning omkring dette. 
OC Ea 
Prof. R. Collett: Medddelelser om Norges fiske i aarene 1884 
— 1901. jp 
Nys før jul udkom 38die og sidste del af hovedsupplementet til 
Norges fiske i Kristiania Videnskabs-Selskabs forhandlinger. De tre 
dele tilsammen udgjør et verk paa 469 sider og danner et rigt skat- 
kammer af oplysninger om vore norske fiskearter. De økonomisk 
vigtige fiske har især faaet en udførlig behandling. Saaledes har 
torsken faaet 14 sider og silden 17. Størsteparten af iagttagelserne 
falder selvfølgelig paa professoren selv, men han har ogsaa gjort fuld- 
stændig rede for det nye, som er fremkommet ved andre indenlandske 
forskere og iagttagere. Og prof. Collett har en lykkelig evne til at 
sammenstille de spredte observationer til et helhedsbillede. 
0. Nordgaard. 
Severin Christensen: De danske saltvandsmuslinger. (I kom- 
mission hos Lehmann & Stage, Kjøbenhavn). 
Dette lille hefte, der er udgivet som særtryk af det danske tids- 
skrift ,Flora og Fauna”, skal tjene til veiledning for lægmanden ved 
bestemmelsen af Danmarks marine skjæl. Det omhandler derfor kun 
de mere almindeligt forekommende arter. I et lidet tillæg behandles 
desuden de i de danske skjælbanker hyppigst forekomne arter. Da 
vi ganske mangler en populær beskrivelse af Norges skjæl, og da de i 
heftet beskrevne arter ogsaa forekommer ved vore kyster, vil det ogsan 
kunne benyttes her i landet. 
Efter at have givet en beskrivelse af muslingernes bygning, 
behandler forfatteren de enkelte arter. Til lette ved bestemmel- 
serne har han en nøgle over familierne, som dog kunde have været — 
mere oversigtligt ordnet. —Artsbeskrivelserne er gode, men det maa 
