40 
kan udføre en saadan bevægelse for at dreie bladpladen mod lyset. 
Man siger om saadanne blade, at de'er heliotropiske (lysven- 
dende). Om dette og om andre bevægelser af planterne kan henvises 
f. eks. til Brunchorst: Udvikling, liv og formering i planteriget. 
Det er klart, at bladene har en evne til at fornemme lysretningen, 
og at stilken og delvis ogsaa bladpladen formaar at indstille sig efter 
den paavirkning, som lyset saaledes giver. 
Der har været delte meninger om, hvorvidt det er bladpladen eller 
bladstilken, som fornemmer lysets retning, og forskjellige forskere har 
gjort forsøg for at komme til klarhed over det, deriblandt Charles 
Darwin. Saadanne forsøg udfører man ved at stille planterne eller 
deres blade ind i en mørk kasse, hvor den ene væg er en glasrude, som 
lyset kan komme ind gjennem. Naar planterne saa stilles slig, at 
bladpladerne danner en spids vinkel med de indfaldende lysstraaler, 
saa vil de bøie sig saaledes, at de kommer lodret paa dem. Man kan 
nu dække enten bladpladen eller bladstilken fuldstændig til med tyndt, 
sort papir eller med tinfolie og iagttage, om der saa bliver nogen 
bevægelse i bladene. 
Prof. Haberlandt i Graz har gjort de sidste og maaske mest- 
omfattende forsøg i denne retning og har fundet, at planterne i saæ 
maade forholder sig forskjelligt. Hos nogle er det bladstilken, som 
opfatter lysretningen og saa bevirker dreiningen af bladet; hos andre 
er det bladpladen, som opfatter lysretningen og saa ,foranlediger” 
bladstilkens dreining; hos atter andre bevirker stilken den første, 
omtrentlige indstilling, bladpladen den nøiagtige indstilling lodret pas 
lysretningen. 
Men om man saaledes har faaet rede paa, at planterne formaar at 
rette sine blade efter lyset, og man derunder har faaet kjendskab til, 
hvilke dele af bladet, det er, som opfatter lysretningen, saa staar det 
endnu tilbage at udforske, hvorledes denne opfatning eller for- 
nemmelse foregaar. Naar det er tilfældet, saaledes som f. eks. en art 
af begonia, vel kjendte ,bladplanter*, at det er bladpladen og kun 
den, som opfatter lysretningen, mens det er bladstilken, som krum- 
mer sig saaledes, at bladpladen vender sig mod lyset, saa er det klart, 
at der maa ske en slags fornemmelse af lyset eller af dets retning i 
bladpladen, som saa maa udbrede eller forplante sig til stilken, og 
bevirke dens krumning eller dreining. 
Det vakte i sin tid en betydelig opsigt, da Charles Darwin 
