91 
dele blevne faste og sammenlimede, en proces, som er blevet befordret 
af trykket af de bergmasser, som senere har lagret sig over dem. Og- 
saa hvad der nu er fin sand og slam vil om millioner af aar være for- 
vandlet til fast berg. Naar vi altsaa nu vil studere 'saadanne aflag- 
ringer, som svarer til de bituminøse bergarter, og som en gang vil 
danne saadanne, kan vi naturligvis ikke vente at finde disse aflagringer 
som virkeligt fast berg. Paa grund af sin unge alder vil de endnu 
have en dyndagtig blød beskaffenhed, men forøvrigt vil de — i sine 
bestanddele og særlig i sine kemiske forholde — stemme ganske over- 
ens med den færdige bituminøse bergart. Saadanne aflagringer har 
ogsaa efter ivrig efterforskning geologen og botanikeren Potonié 
paavist og det i saadan mængde, at man kan forstaa, hvorfra den 
mængde af bituminøse bergarter fra fortiden stammer. Vi har alle- 
rede ovenfor nævnt en saadan ,sten*, som var i begreb med at dannes: 
det er den samme, hvoraf kemikeren udvandt ,algevoks* og petroleum. 
De gjorde sig dog skyldig i en stor feiltagelse, da de antog, at de 
havde for sig diatoméjord, kiselgur. Det indeholder vel kiselalger, 
men kun i ringe mængde. Hovedmassen af slammet bestaar af rester 
af alskens organismer, som en gang har befolket det vand, paa hvis 
bund slammet er blevet aflagret. Der er levninger af insekter og 
ganske smaa krebsdyr, som vi kan se sværme omkring i friskt vand. 
Endvidere forekommer der levninger af land- og vandplanter, men 
særlig findes der dog de ganske smaa alger, som ofte kan give vand- 
fladen et grønt udseende. ,Vandet blomstrer”, som folk siger. Disse 
alger indeholder ofte en betragtelig mængde af en oljeagtig substans. 
Potonié mente nu, at slammets olje- og voksgehalt for største delen 
skyldtes disse ,oljealger* eller vandblomster. Desværre var det dog 
meget vanskeligt at faa et tilstrækkeligt stort kvantum af disse, kun 
nogle faa tusendele af en millimeter store væsener, for direkte at paa- 
vise muligheden af at udvinde olje af dem. Sommeren 1904 drev dog 
vinden sammen store masser af disse vandblomster langs bredderne 
af Wannsee ved Berlin, saa at de kunde opsamles. En tilstrækkelig 
mængde af dem blev sendt den kemiker til undersøgelse, som havde 
fremstillet petroleum af dyriske levninger, og det lykkedes ham af 
disse planter —- trods sin ubetydelighed er de nemlig egte planter — 
at fremstille en olje, som er meget lig petroleum, og som kan betegnes 
som petroleum. Her havde vi saaledes bevis for, at visse planter — og 
det yderst almindelige planter — ligegodt som dyrene kan bevirke, at 
