101 
al sin almindelighed, er der intet merkeligt i, at de forskjellige forfat- 
teres beregninger afviger fra hinanden; thi svaret maa blive forskjel- 
ligt, alt efter menneskets alder, kjøn, vegt. erhverv, samfundsstilling 
o. s. v. For lettere at faa et overblik over spørgsmaalet kan det deles 
i to, dels kan man undersøge, hvormange varmekalorier der er nød- 
vendige, og dels i hvilket forhold eggehviden, fedtstoffet og kulhydra- 
terne skal nydes for at frembringe den givne varmemængde. En 
samling af de forskjellige videnskabsmænds undersøgelser paa dette 
omraade — alle angaaende en voksen mands daglige forbrug ved til- 
strækkelig ernæring — ser saaledes ud: 
For ikke at blive underernæret skal man daglig bruge 
Eggehvide Fedt Kulbydrat Kens 
Uden fysisk arbeide: 
Fe. ..012 0200 119 pram 0 SL gram. > 531 gram, 3140 
Meer ge 100, — -— 2700 
Morn: hoe ANE va; er 3520 > 2675 
Alm. ee arbeide : 
Fan avden 156, 7 OG HOS Le 3630 
Mekerhot.. i 05. 3130 0, 20 150 3160 
KE Sr NG 0, HON, BØD 4, 3055 
Fr order) 195 45, —- —— 3500 
kreeebiøld .5 00. bal 200 0, UG. 400; 3073 
Hultgren og et 134 , vi B22R 3436 
Haardt fysisk arbeide: 
Me. 145, HOD 450, 3370 
EE vi ters sat SEDO,- 2, — —- 4500 
ge en 0 Ar, BET. , 3739 
Hultgren og pe 189 FELG 4, 4726 
Tallene i sidste kolonne skulde nogenlunde angive det kvantum 
varmekalorier, der giver tilstrækkelig ernæring; de forskjellige fysi- 
ologer stemmer overens heri, at jo strengere fysisk arbeide, man har 
at udføre, desto større kalorimængde maa der til, men paa den anden 
side er deres maal for ernæringens tilstrækkelighed paa hvert givet 
trin. ret variabelt. Dette hænger utvilsomt sammen med, at selve 
begrebet ,tilstrækkelig ernæring" er ret vagt, man kan her stille sine 
fordringer mere eller mindre høit. Skal man derfor finde noget 
kriterium for, hvorvidt ernæringen er tilstrækkelig, man maa helst 
