103 
gjorte husholdningsreguskaber. Undersøgelsen gaar med andre ord 
fra det lægevidenskabelige domæne over paa det statistisk-økono- 
miske dito. 
I det følgende skal jeg gjennemgaa nogle af de foreliggende hus- 
holdningsregnskaber fra dette synspunkt. Paa grundlag af de i Johs. 
Dalhoffs og min bog om ,De bedrestillede Familiers Udgifter" 
meddelte oplysninger fra Kjøbenhavn har jeg beregnet sidestaaende 
tabel, der angiver en voksen mands aarlige forbrug i kg.: 
Grosse- Embeds- Assi- Den faglærte Arbeids- 
reren manden stenten arbeider manden 
GT 121 110 98 159 172 
0 230 160 90 100 100 
JE 17 13 7 8 4 
an iåv: > de 29 21 12 16 D 
Margarin og fedt 10 10 15 8 15 
7 7 5 7 6 
Mel og gryn... ... 20 20 20 17 35 
TT 30 35 35 39 28 
Chokolade ... ... 14 13 13 3 3 
dd Et.» 102 75 67 67 40 
EE 25 14 9 8 5 
Kartofler..; ... ... 91 91 72 72 69 
Pine 5 32 12 7 7 2 
Selv om tallene er en del usikre, angiver de dog ret godt for- 
skjellen mellem de enkelte samfundsklassers forbrug. Som man vil 
se, er nogle varer, som urtekram og krydderi, the og kaffe, øl, vin og 
brændevin samt enkelte andre, helt udeladte, dels fordi det var umu- 
ligt at konstatere det faktiske forbrug, og dels fordi vedkommende 
vare ingen betydning havde som næringsmiddel; ved den efterfølgende 
beregning maa vi erindre dette, der jo bevirker. at de følgende tal 
bliver minimumstal. Tabellen omfatter 5 samfundsklasser: grossere- 
ren med en aarlig indtægt af ca. 6000 kr., embedsmanden med ca. 
3500 kr., assistenten med ca. 2500 kr., den faglærte arbeider med ca. - 
1700 kr. og arbeidsmanden med ca. 1200 kr. 
Ved hjælp af fysiologernes tabeller over fødemidlernes bestand- 
dele omdannes vor ovennævnte tabel til efterfølgende, der angiver den 
daglig fortærede mængde af: 
