106 
Med hensyn til den samlede kaloriemængde vil man se, at jo mere 
velhavende man blir, des større del af kaloriemængden hidrører fra 
animalske produkter og des mindre del fra vegetabilier. Hos assi- 
stenten stammer omtrent halvdelen af samtlige fødevarer fra vege- 
tabilske produkter og halvdelen fra animalske, hos arbeideren derimod 
hidrører kun "/, af fødevarerne fra animalske og */, fra vegetabilske 
produkter. Ser man paa de enkelte stoffer, saa findes kulhydraterne 
hovedsagelig i de vegetabilske produkter, fedtstofflet hovedsagelig i de 
animalske og eggehvidestoffet omtrent ligeligt i begge. Det indbyrdes 
forhold mellem animalske og vegetabilske produkter er for fedtstoffets 
og kulhydraternes vedkommende kun i ringe grad afhængig af vel- 
standen, saa meget mere er dette saa til gjengjæld tilfældet med egge- 
hvidestoffet. 
Mens halvdelen af fødemidlerne saaledes faktisk stammede fra 
vegetabilier, saa benytter husmoderen dog kun '/, af sine husholdnings- 
penge hertil, idet vegetabilier, som vi tidligere saa, er langt billigere 
end de animalske fødevarer seet i forhold til deres næringsværdi; 
beregner man, hvad de forskjellige klasser giver for 1000 varme- 
kalorier, faar man følgende: 
Pris Pris pr. 1000 kal. stammende fra Forholdet 
pr. 1000 kal. anim. prod. —vegetab. prod. —herimellem 
Grosserer .:. 26 øre 32 øre 19 øre Lø 
Embedsmand ... 94 , Så PE Å 
Assistent ... ... DÅ DE get LE 2.5 
Faglært arbeider 16 , 26-45 sur; 2.6 
Arbeidsmand ... 11 ,, As Ti! 3.0 
De saakaldte bedrestillede giver altsaa omtrent dobbelt saa meget 
for deres ernæring som den daarligst stillede arbeider, det er for de 
førstnævnte ikke saa meget fødemidlernes ernæringsværdi, som deres 
smag, der er det afgjørende; men ogsaa hos arbeideren spiller smagen 
en ikke ringe rolle, saa at grunden til mange arbeideres underernæring 
mindre skyldes en for lav indtægt, end en uøkonomisk anvendelse af 
indtægten, man kjøber kaffe og lignende ,fødemidler", hvis nærings- 
værdi er ganske minimal. Hermed er naturligvis ikke sagt, at arbeids- 
lønnen faktisk er tilstrækkelig, vi har ikke her at gjøre med dyr, som 
skal have en vis nøiagtig beregnet mængde ,foderenheder* og dermed 
basta, arbeideren maa ogsaa have krav paa, at hans føde til en vis 
grad smager godt, selv om det til gjengjæld gaar noget ud over 
