110 
mest om dagen; om natten ankrede man op. Det var derfor ikke sjel- 
den at se alle slags sjømerker, som master, pile, taarne o. 8. V., og 
man gav ogsaa undertiden ildsignaler om natten, naar et skib leilig- 
hedsvis ventedes paa denne tid, men egentlige fyrtaarne med 
varig belysning opstod først forholdsvis sent. Bortseet fra den som 
fyrtaarn fungerende, som menneske formede kolos ved indgangen til 
havnen ved Rhodos, har en regelmæssig kystbelysning først taget sin 
begyndelse med det fuldstændig uden overgang optrædende fyrtaarn 
paa øen Pharus ved Alexandria. Ev saadan indretning har da gjort 
sig gjældende som ubetinget nødvendig til at betegne havnens belig- 
genhed saavel ved dag som ved nat. 
Fyrtaarnet ved Alexandria optræder, som nævnt, uden nogen over- 
gang, som det første anlæg, om hvilket vi har sikre efterretninger, og 
var et storartet, indtil da useet bygverk. Paa grund af det impo- 
nerende indtryk, som det mægtige taarn gjorde paa alle, saavel som 
ved vanskelighederne og kostbarheden ved dets anlæg, opnaaede det 
snart at blive almindelig berømt og regnedes til den gamle verdens 
underverker. Dets beliggenhed var paa øen Pharus' østside; det blev 
senere benævnt efter denne ø, som laa foran byen Alexandria, og nav- 
net gik senere i arv til alle fyrtaarne paa samtlige romanske sprog. 
Øen dannede i forening med den ,heptastadion", der forbandt dens 
midte med kysten (en dæmning med to skibsindløb), det gamle Alex- 
andriens to havnebassiner, af hvilke den østlige store havn, krigs- 
havnen, ved sit taarn, der var indbygget i en fæsning, gjorde sig saavel 
bemerket, ligesom den ogsaa blev beskyttet af dette. 
Sagkyndige beskrivelser af det berømte bygverk savnes i den klas- 
siske litteratur og er sandsynligvis gaaet tabt, og den arabiske beret- 
ning om det er temmelig fantastisk. Imidlertid har prof. Friedrich 
Adler i Berlin ved indgaaende, kritiske studier af det forhaanden- 
værende materiale og ved omhyggelig at undersøge de mynter fra 
Alexandria, som afbilder taarnet, vistnok opnaaet at give en korrekt 
beskrivelse af det i dets forskjellige stadier i ,Zeitschrift f. Bauwesen*” 
1901. Vi skal anføre lidt fra dette verk og samtidig (paa fig. 1) 
levere en afbildning, der sandsynligvis er temmelig korrekt, efter en 
af de AÅdlerske tegninger. Taarnet paabegyndtes i aaret 299 under 
Ægyptens første helleniske konge, Ptolemæus Lagus, og fuld- 
endtes af hans søn Ptolemæus I I Philadelphus, efter 19 
aars arbeide, i 280 f. Kr. Arkitekten Sostratus fra Knidos er 
