LEG 
sætte i funktion, da han gjorde Boulogne til basis for-sine foretagender 
tilsjøs mod de normanniske sjørøvere, og samlede sin flaade i denne 
havn. Dog snart slukkedes taarnets ild igjen, og vi hører først noget 
om taarnet, der nu kaldtes ,tour d'ordre", da englænderne, som en tid 
(1544—50) havde Boulogne i sin magt, benyttede det som midtpunkt 
for et fæstningsverk.  Sandsynligvis har det i dette korte tidsrum 
opfyldt sin oprindelige bestemmelse. Fra 1550 var taarnet atter pris- 
givet et langsomt forfald, men stod dog som en mægtig ruin helt til 
aaret 1644, da det styrtede i havet. Det havde da staaet i hele 
1600 aar. 
OQgsaa ved Dover (det gamle Dubrae), tvers over kanalen, hæver 
der sig ruiner af et gammelt, romersk fyr. Dette er, ligesom boulog- 
nertaarnet, bygget i afsatser med ottekantet grundrids, af samme slags 
materialer. Da det først kan være opstaaet under Sydbritanniens 
erobring af romerne i aaret 43 e. Kr., er det sandsynligvis modelleret 
efter boulognertaarnet. Vi har ingen nærmere efterretninger om dette 
bygverk. 
Efter Veitmeyer skal der i Fréjus (forum Julii), ved Frank- 
rigs sydkyst, endnu findes levningerne af et antikt fyrtaarn i skikkelse 
af to hvælvinger og et ruinbjerg paa 24 meters høide. Vi kommer nu 
til det merkeligste af de gamle fyrtaarne, merkværdigt ved sin oprin- 
delse og derved, at det, bortseet fra de netop omtalte ruiner i Fréjus, 
har holdt sig lige til vor tid, selv om i forandret skikkelse. Det er 
taarnet ved La Coruia (det gamle Brigantium), det ældste af alle 
eksisterende fyrtaarne. Taarnet maa have været en høist eiendom- 
melig fremtoning og frembyder intet slegtskab med de øvrige romerske 
anlæg af denne art. Veitmeyer forklarer dette ved, at taarnet 
maa være bygget af en ikke-romersk arkitekt. Dets byggetid er 
ikke nøiagtig kjendt.  Fordetmeste tilskrives det keiser Trajan 
(98—117 e. Kr.), skjønt sagnet fører det lige tilbage til fønikerne, ja 
helt til Hercules, efter hvilken sagnhelt det den dag idag har sit 
navn. Dette svarer ikke til de fundne indskrifter, af hvilke den ene 
nævner lusitanieren Servius Lupus som taarnets arkitekt og med- 
deler, 'at taarnet var indviet til Mars, mens den anden efter Veit- 
meyer lyder saaledes: , Lupus, der kappes med Memphis" under- 
verker, konstruerede dette taarn og omgav det med trin, og belyste fra 
dets top skibene.” Med underverkerne i Memphis menes naturligvis 
fyrtaarnet ved Alexandria. Taarnet var firkantet, med seks stokverk 
