167 
de steder, hvor mennesket overhovedet har anledning til at gjøre sin 
indflydelse gjældende i denne henseende. 
Naar fuglene hækker frit paa holmerne, anvender de nemlig, for- 
uden hovedmaterialet, den iørre opkastede tang, blæretangen (fucus), 
tillige adskillige andre materialer, saasom mos, græsstraa og forskjel- 
lige andre visne og tørre plantedele, som i høi grad vanskeliggjør 
rensningen af dunet. 
Naar det lider mod hækketiden, pleier derfor værets befolkning 
at sørge for, at det nødvendige redemateriale er forhaanden i skjulene. 
Hertil anvendes ren tør tang, som paa forhaand er bleven indsamlet 
i dette øiemed. Ederhunnen er ogsaa som oftest tilfreds med dette 
arrangement, hvorved hun jo nemlig spares for den uleilighed selv 
at maatte slæbe det nødvendige redemateriale til stedet. For vær- 
eieren opnaaes herved, som nævnt, paa den anden side, at dunet ikke 
bliver forurenset med alskens rusk og saaledes blir lettere baade at 
samle og at rense. 
Imidlertid kan det paa de ytterst mod havet beliggende vær ofte 
være forbundet med store vanskeligheder at skaffe dette redemateriale 
tilveie, da tangen paa grund af den stadige brænding og svære strøm- 
sætning paa mange steder ikke kan fæste sig, og heller ikke drivende 
tangmateriale bliver kastet op paa de steile klippekyster. 
En af brugerne paa fiske- og fugleværet ,Bremstenen" udenfor 
Vegø i Helgeland fortalte mig saaledes, at han var nødt til at fragte 
tangen paa storbaad fiere mil inde fra de mere beskyttede holmer, da 
han ikke paa stedet kunde finde nogen saadan. Kommer hertil at 
tangen maa hentes i god tid for at kunne blive tør, til den skal benyi:- 
tes, og saa endelig arbeidet med tilstelling af rederne og disses udbyi- 
ning samt rensningen og tørringen af dunet, saa vil det forstaaes, a: 
der kan være adskilligt arbeide med ederskjøtselen, men saa vil jo 
dette i regelen lønne sig, og lønne sig godt endda til. 
Har ederhunnen fundet redepladsen antagelig, saa steller hun 
lidt med de forefundne maierialer og tildanner dem saaledes, som hun 
finder det tjenligt, og saa begynder eglægningen. 
I almindelighed lægger en ederhun 5 eg, der er glatskallede og 
graagrønne af farve. Størrelsen varierer endel, men kan i gjennem - 
| snit ansættes til ca. 80 mm. i længde og omtrent. 48 mm. største 
bredde. | 
Henimod rugeperiodens slutning slaar hannerne sig sammen i 
