174 
2) Grønlandshavet: mellem Grønland og Spitsbergen, nord 
for Island og det norske polarhav; langs med Grønlands østkyst 
og Spitsbergens vest- og nordkyst. Indbefattes Bjørneøen. 
3 Murmanhavet: begrænses af en tænkt linje fra Varanger- 
fjordens munding til Matotschkinstrædet ved Novaja-Semlja. 
4 Det Kariske hav: mellem Novaja-Semlja og Taimyrhalvøen. 
5) Spitsbergenhavet: nord for Murmanhavet og det Kariske 
hav, øst for Grønlandshavet. 
6) Det sibiriske ishav: havet øst for foregaaende til Be- 
ringsstrædet. 
7) Det amerikanske ishav: nord for Nordamerika. 
8) Baffinsbay: mellem Amerika og Grønland. 
Ved udforskningen af alle disse havstrøg er det naturligvis af 
stor interesse for videnskaben at trække sammenligninger mellem 
deres respektive faunaer, hvortil der forøvrig kræves temmelig ind- 
gaaende undersøgelser. Man kan da udvælge sig en bestemt, artrig 
dvyregruppe, af hvilken man foretager større indsamlinger. Der vil 
snart erfares, at enkelte arter er cirkumpolare, d. v. s. de fore- 
kommer i alle have rundt polen, mens andre i modsætning dertil kun 
findes i eller er karakteristiske for et enkelt distrikt eller flere saa- 
«danne. 
For zoogeografien, læren om dyrenes geografiske udbre- 
delse og. de love, hvoraf denne betinges, er denslags studier af stor 
vigtighed, da man ved at sammenligne den levende fauna med den fos- 
sile eller uddøde, i mange punkter kan skaffe sig rede paa, hvilke for- 
andringer og omvæltninger vor jord i tidens løb har undergaaet. 
Af speciel interesse for zoogeografien er den arktiske plan k- 
tonforskning, læren om alle de smaa organismer (plankton), der 
driver viljeløst omkring med havstrømmene. Den bekjendte natur- 
forsker Chun henlede i 1897 opmerksomheden paa forholdet mellem 
den nordporlare (arktiske) og den sydpolare (antarktiske) plankton- 
fauna. I sit verk anfører han sandsynligheden for en ensartethed 
mellem disse to faunaer i de dybere vandlag. Det samme var ogsaa 1 
tidligere verker bleven fremhævet for bunddyrenes vedkommende af 
andre forfattere. Af nyere vigtigere planktonarbeider, der omhandler 
det arktiske plankton, nævner vi vor landsmand dr. Grans frem- 
ragende arbeider, f. eks. ,Det norske nordhavs plankton" samt hans 
bearbeidelser af ,Fram's store og betydningsfulde materiale. Vi om- 
