214 
baade i Egypten, Arabien, i Gangeses og andre indiske floders dal- 
sænkninger, i Ungarns pusster og i Spanien; i den nye verden derimod 
som salpetersurt natron, eller chilisalpeter (natronsalpeter). I Egypten 
og Arabien var salpeter kjendt allerede i de ældste tider og har i sin 
naturlige form altid været en handelsartikel, men findestederne er 
saa indskrænkede og udbyttet ialfald i vore dage saa lidet, at de aldrig 
vil kunne tilfredsstille efterspørgselen. Salpeter bruges som bekjendt 
nu til mange slags industrielle foretagender, til fremstilling af krudt 
og dynamit, til fyrværkerisager, ved oxydation og smeltning af metal- 
arbeider, i glasfabrikationen, til fremstilling af salpetersyre o. 8. V. 
samtidig som det stadig vinder mere terræn i landbrugets tjeneste. 
Salpeter opstaar ved, at plantestoffe eller dyriske stoffe gjennem- 
gaar en hurtig forraadnelsesproces; herved fremkommer ammeoniak, og 
ved dette stofs fortsatte oxydation salpetersyre, som finder den nød- 
vendige basis i jordens kaliumholdige feldspat og kalk- og magnesium- 
salte. Naar det regner, opløser disse salte sig og stiger ved paa- 
følgende tørveir til overfladen, hvor de blander sig med jord og op- 
træder som ,affaldssalpeter*. Ved at udvande denne opløsning og ind- 
dampe den, til den krystalliserer sig, udvinder man raasalpeter. I 
Ungarn og andre lande laver man paa lignende maade salpeter af ler- 
gulvet i fattigfolks huse, i Schweiz af jorden i fjøs- og staldgulv. 
Fra det 18de aarhundrede har man i de saakaldte salpeterplantager 
efter fransk eksempel efterlignet denne salpeterets naturlige dannelses- 
proces; bygningsaffald, mergel, træaske, fast og flydende gjødsel 
lagdes i haug og holdtes bestandig fugtig, til haugen efter tre aars 
forløb kunde bearbeides til salpeter. Men efter at man opdagede de 
store leier af chilisalpeter, fremstilles salpeter hovedsagelig af dette; 
det kaldes conversionssalpeter som modsætning til det naturlige ost- 
indiske salpeter, fra hvilket det dog ikke er det mindste forskjellig. 
Chilisalpeteret findes i Sydamerika langs kysten af Det Stille Hav 
mellem 189 og 279 sydlig bredde i provinsen Tarapaca. Denne til- 
hører nu Chili, men var til 1880 Perus sylligste provins og blev da 
netop paagrund af sin salpeterrigdom aarsag til den blodige kamp 
mellem de to lande. Landet stiger raskt til en høide af omtrent 
1000 m. og fortsætter derpaa østover som et bakket høiland til det 
taber sig i den flade, ørkenagtige pampa, der strækker sig som en høi- 
slette til foden af Cordillererne. I dette høiland findes de rige sal- 
peterleier, særlig i dets østlige del henimod pampaen de Tamarugal 
kb  — 
