231 
Forskjellige forfattere angiver at ekornredet skal have to aabninger, 
den egentlige indgangsaabning, der som oftest vender mod øst og lige 
over for den en mindre, delvis tilstoppet aabning, som dog kun benyt- 
tes i nødsfald, naar dyret blir overrasket af en fiende. Den romerske 
naturforsker Plinius og ogsaa flere senere forfattere beretter, at 
mod storm og uveir tilstopper ekornet den af disse aabninger, som 
vender mod vindsiden. Paa det her afbildede rede kunde jeg imid- 
lertid ikke opdage mere end en aabning. Et ekornrede, som professor 
Boas beskriver i ,Dansk Forstzoologi", havde ligeledes kun en aab- 
ning. Heller ikke har Blasius fundet flere aabninger, saa at det 
synes ikke at være konstant at ekornredet har nogen nødaabning. Til 
underlag for redet benytter ekornet undertiden et gammelt forladt 
fuglerede. Det kan ligeledes indrette sig et midlertidigt opholdssted 
i saadanne. De vælges dog aldrig til barnekammer og til vinter- 
opholdsted. 
Paa steder, hvor ekornet faar leve i fred, bygger det ikke sjeldent 
sit rede i udhuse og ladebygninger. Professor Collett beretter saa- 
ledes om et rede, som sommeren 1894 blev fundet i et af husene paa 
gaarden Hofstad i Asker. Det var bygget paa en stok indenfor bord- 
klædningen og var skaalformet, uden overbygning. Er redet anlagt i 
en hul træstamme, mangler det ligeledes overbygning. 
Ekornet lever i monogami. Det er dog sjelden man træffer han 
og hun i samme rede. Som oftest har hannen sit eget rede; det 
ligger dog altid i nærheden af hunnens. 
J. G. 
Loven om energiens uforgjængelighed 
og dens anvendelse paa den dyriske organisme. 
Efter W. Caspari i ,Naturw. Wochenschr.*. 
At finde lovene for naturfænomener er det samme som at forstaa 
dem. At fatte sammenhængen mellem fænomenerne vil sige at hen- 
føre dem til fælles love. En saadan naturlov har saa meget større 
værdi, jo flere naturfænomener den omfatter. Af alle hidtil kjendte 
love er det to, der fremstiller sig som de mest omfattende, nemlig loven 
om energiens, eller kraftens, uforgjængelighed og loven om materiens 
konstans; disse love, at der ikke kan nydannes kraft eller materie og 
