p 
235 
eggehvidestof, som organismen omsatte, idet han maalte mængden af 
kvælstof i urinen (kvælstoffet i urinen skriver sig nemlig fra eggehvide- 
stoffet ; fedt og kulhydrater (melstof) indeholder ikke kvælstof). Mæng- 
den af det fedt, som omsattes i legemet maalte han ved analyse af den 
udaandede luft. Fedtet forbrænder nemlig fulstændig til kulsyre og 
vand (bortseet fra den del, der gaar ufordøiet ud af tarmen og det, som 
oplagres som fedt i legemet). Dyrene opholdt sig i et rum, hvorfra 
al den udaandede luft kunde samles op og undersøges. Af kulsyre- 
mængden beregnedes kulstoffets mængde (kulsyre = CO,, d. v. s.: kul- 
stof + surstof i vegtsforhold 12:32). Naar man nu kjender mængden 
af kvælstof i urinen og dertil kjender eggehvidestoffets sammensætning, !) 
kan man beregne, hvor meget af det udskilte kulstof (i CO») skriver 
sig fra eggehvide, og resten maa saa hidhøre tra fedteti føden. Man 
kunde her tænke sig, at endel af kulstoffet kunde komme fra omsatte 
kulhydrater (melstof); selv om saadanne ikke fandtes i føden, kunde 
endel af legemets egne kulhydrater være forbrændt. Det bar imidlertid 
vist sig, at denne mulige feilkilde ikke spiller nogen rolle. Efter saa- 
ledes at have bestemt stofomsætningen (af eggehvide og fedt) og lige- 
ledes bestemt forbrændingsværdien af stoffene udenfor legemet tog 
Rubner og byttede ud en vis mængde eggehvide med en tilsvarende 
mængde fedt eller kulbydrat, og saaledes viste det sig, at de kunde 
erstatte hinanden nøiagtig med de mængder, som havde samme varme- 
værdi. Naar saaledes forbrændingsvarmen af 1 gr. eggehvide er om- 
kring 4000 kalorier og forbrændingsvarmen af 1 gr. fedt ca. 9000 
kalorier,*) saa behøver man, om man sløifer endel eggehvide, bare at 
tage */9 Saa stor vegtmængde fedt for at erstatte legemet det kraft- 
tab, som sløifningen af eggehviden foraarsager. 
Rubners forsøg gjaldt imidlertid kun for det tilfælde, at legemet 
befandt sig i ro, og det næste store spørsmaal var da, om loven om 
næringsstoffenes isodynami ogsaa gjaldt for muskelkraften, eller om 
der skulde en særegen sort næring til for at skaffe den tilveie. Der har 
staaet en livlig strid herom lige til den seneste tid. Liebig, som var 
tilhænger af teorien om livskraften, har altid holdt paa en særstilling 
1) Eggehvidestofferne bestaar væsentlig af kulstof, vandstof, kvælstof + 
enkelte andre elementer. 
?) Kalori (liden kalori* er den mængde varme, som skal til for at op- 
varme I gram vand fra 09—19 Celsius. (l ,stor kalori* er lig 1000 smaa); 
Å gram fedt leverer m. a. 0. ved at forbrænde til kulsyre og vand saa meget 
varme, at dermed 1 liter vand opvarmes 99 Celsius. 
