238 
sentlig betydning faar den derved, at vi, idet vi gaar ud fra, at loven 
er rigtig, ved eksperimenter kan søge at forklare naturiagttagelserne. 
Faar vi da resultater, som ikke strider med andre kjendsgjerninger, 
saa vinder loven derved yderligere i sikkerhed. Vi kan paa denne 
maade ogsaa komme til ved hjælp af saadanne love at forudsige for- 
skjellige tildragelser i naturen. Paa denne maade er den heromhand- 
lede lov ofte blevet benyttet. Zuntz har ved hjælp af den fastslaaet 
effektivitetsgraden af den menneskelige og dyriske , maskine." 
Som bekjendt kan man ikke ved nogenslags maskine faa al den 
anvendte energi (brændsel o. a.) igjen i form af arbeide. En større 
eller mindre procentdel af den tilførte kraft omsættes til varme og 
gaar derved tabt for produktionen af mekanisk arbeide. Ved vore 
dampmaskiner f. eks. er nytteeffekten i heldigste tilfælde ca. 20 9%, 
d. v. s. hvis brændematerialet indeholder saa meget energi, at det 
svarer til 100 kraftenheder, saa gaar */; af denne kraft tilspilde; 
istedetfor at kraften f. eks. egentlig skulde strække til at løfte 100 
kg. 1 meter i veiret, faar vi ikke løftet mer end 20 cm. Zuntz 
har paavist, at nytteeffekten ved muskelarbeidet ved gang i bedste 
tilfælde dreier sig om 38—3839 0%, at altsaa over en trediedel af den 
gjennem næringen tilførte energi kan udnyttes til fremstilling af me- 
kanisk arbeide i dette tilfælde. Det samme resultat fik han saavel 
for menueske som for hund og hest. Men man faar ikke ved ethvert 
arbeide den størst mulige nytteeffekt af den kemiske energi. Ved 
dreining at et hjul var saaledes effekten mindre end ved marseh. 
Samme resultat kom Atwater til; han havde i sit værelse opstillet en 
faststaaende bicycle, hvorpaa forsøgspersonen ,tog kjøreture.* Men 
selv for samme arbeide kan det veksle, alt efter den maade, hvorpaa 
arbeidet udføres. Saaledes aftar nytteeffekten hos mennesket, naar 
marschtakten overskrider en vis grænse, men ogsaa dersom gangen 
gjøres langsommere, end det falder vedkommende bekvemt at gaa. 
Den mekaniske nytteeffekt stiger, naar man opøver sig for et arbeide. 
Herved forklares forskjellen mellem det arbeide, som bestaar i at dreie 
et hjul og i at gaa et stykke vei, gangen er jo nemlig for alle men- 
nesker vel indøvet, og her er altsaa ogsaa nytteeffekten størst. Der- 
imod gjør det ingen forskjel, hvad slags næring man faar, naar næringen 
blot indeholder den tilstrækkelige mængde kemisk energi (forudsat at 
afvigelserne fra almindelig kost ikke blir altfor store, saa at fordøiel- 
sen lider). 
