247 
af ikke ringe betydning for disse arter. Den brunsorte farve hos visse 
infusorieformer, for eksempel det sorte trompetdyr (stentor niger) o. fl. 
kan muligens ogsaa opfattes som en saadan tilpasning efter bunden 
eller det brune slambelæg paa plangtestænglerne, paa hvilke disse arter 
ofte sætter sig fast. 
Pantsere af kisel, ehitin eller cellulose eller hylstere af organiske 
eller anorganiske smaadele er heller ikke sjeldne, selv hos meget smaa 
mikro-organismer. Saavel dyr som planteformer besidder saadanne, 
der utvilsomt ingen anden bestemmelse har end at danne et værn for 
deres zarte protoplasmalegemer mod fiender, for hvilke de ellers vilde 
have været et velkomment næringsmiddel. Disse pantsere eller hyl- 
Fig. 3. Hjuldyr med børstebundter (polyarthra platyptera var.). Børsterne lig- 
ger ind til kropssiden. a betegner stedet, hvor de er fæstede. 
stere er desuden undertiden udstyrede med torne eller takkede kanter, 
hvilket i høi grad øger deres effektivitet, ja hos enkelte arter er de 
endog helt besatte med spidse kisel- eller chitinnaale, der har en vis 
lighed med pindsvinenes eiendommelige piggebeklædning, og i virke- 
ligheden yder samme tjeneste. 
Nedenstaaende afbildninger viser os nogle eksempler af denne 
slags, hentede fra dyre- og planterigets laveste udviklingstrin. 
Visse stive fra kroppen udstaaende børster eller børstebundter hos 
enkelte infusionsdyr, maa vistnok ogsaa opfattes som saadanne passive 
forsvarsvaaben, ligesom ogsaa pantsertorne eller bevægeligt indleddele 
lange børster og pigger hos mange hjuldyr, maa henføres til denne 
slags beskyttelsesforanstaltninger.*) 
1) I mange tilfælde er børsterne og undertiden ogsaa pantserhornene at 
opfatte som svæve- og ballanceorganer. 
