263 
ning helt gjennemført for de høiere planters vedkommende, da han i 
sommer fratraadte. 
Men det var klart nok, at samlinger af døde planter ikke var nok 
til at give almenheden tilstrækkelig kundskab om de levende planters 
mange interessante og vigtige forholde. Museets botaniske samlinger 
burde kompletteres med en have, som indeholdt planter af almindelig 
interesse. Det lykkedes dr. Brunehorst ogsaa at vække interessen 
herfor og skaffe de nødvendige pengemidler; konsul Mohr alene gav 
det nødvendige bidrag til opførelse af et moderne drivhus 1901, bestaa- 
ende af et palmehus (8 x 8 met.) med to fløie (94 x 6 met.), hvoraf den 
ene er varmehus, forsynet med muret bassin, den anden koldhus. 
Haven er anlagt 1899 efter moderne synsmaader paa det vakre, 
skraanende terræn rundt om museet. Der er særlig lagt an paa norske 
planter, men der er ogsaa et godt udvalg af udenlandske plantefamilier, 
ordnede systematisk i grupper. Her findes ogsaa et bassin for vand- 
og sumpplanter i det frie. Det milde vinterklima i Bergen gjør, at 
man her kan holde ude en mængde sydlige planter, som i Kristiania 
kun kan holdes i drivhusene. Det er derfor intet under, at denne vakre, 
velstelte botaniske have vækker beundring hos tilreisende. Haven 
benyttes da ogsaa meget af skoler og enkelte studerende. Men den 
gjør endnu mere nytte derved, at der i haven dyrkes et større antal af 
de for skoleundervisningen nødvendige plantearter; disse kan saa rekvi- 
reres fra skolerne og vil i høi grad bidrage til, at undervisningen i bota- 
nik blir en levende undervisning. Noget tilsvarende findes ikke ellers i 
Norge, da Kristiania kommune desværre ikke har villet bevilge de 
nødvendige midler til at gjennemføre et forslag herom i Kristiania. 
Har altsaa dr. Bruncehorst ikke netop været synderlig virk- 
som som videnskabelig botanisk forfatter efter begyndelsen af 1890- 
aarene, saa maa man dog ikke derfor overse, at der ligger et betydeligt 
videnskabeligt arbeide i at opstille et botanisk museum og anordne en 
botanisk have, isærdeleshed naar dette sker paa en tid, da de ledende 
idéer ikke endnu havde trængt saa igjennem i udlandet, at de noget 
steds kunde siges at være helt gjennemførte. 
Den gamle opfatning, at videnskaben var noget for sig selv nok, 
som stod for høit til at have nogen befatning med det uvidende publi- 
kum, har selvfølgelig aldrig kunnet tiltale en mand med saa store 
almene interesser som dr. Bruncho rst. Tvertom har han altid 
havt den nyere tids opfatning af, at det ikke blot er til videnskabens 
