nn 
271 
med lyst og glæde optog en stor kamp, gik træt ved en guerrillakrig, 
som aldrig syntes at ville høre op. 
I sin nye stilling, som Norges generalkonsul i Vestindien og om- 
givende lande, vil han visselig finde vide felter for sine rige evner, og 
hans frugtbringende virksomhed, som hidtil fortrinsvis er kommen 
hans fødeby tilgode, vil i mere lige grad kunne komme til at tjene det 
hele land. 
Dampmaskinens 200-aars jubilæum 
(1706—1906)- 
Af Kurt Hering i ,Prometheus*. 
Der er vel neppe nogen kulturhistorisk begivenhed, som er ble- 
ven oftere og mere indgaaende behandlet end dampmaskinens opfin- 
delse, men skjønt denne opfindelse allerede ligger 200.aar tilbage, var 
det dog først den nyere tid forbeholdt at sprede lys over opfinderens 
person og hans opfindelses tilblivelseshistorie. 
Da Arago 1 aaret 1829 for første gang gjorde opmerksom paa, 
at hans landsmand Denis Papin maatte betragtes som dampma- 
skinens opfinder. reiste der sig en heftig strid mellem engelskmænd 
og franskmænd om opfindelsens prioritet, som definitivt maa ansees for 
afgjort til fordel for Pa pin. Paa anmodning fra det kongelige vi- 
denskabsakademi i Berlin udgav dr. E. Gerlandi 1881 efter ind- 
gaaende kildestudier Papins brevveksel med Huygens og Lei b- 
niz, og denne godtgjør til fuldkommenhed, at Papin er den 
egentlige opfinder af dampmaskinen. 
Denis Papin blev født i Blois i Frankrige den 22de august 
1647. Om hans ungdom ved vi lidet, dog finder vi ham allerede som 
femtenaarig yngling paa universitetet i Angers, hvor han ofrede sig 
for det medicinske studium. I 1669 tog han doktorgraden ved det 
medicinske fakultet og drog derpaa til Paris, hvor han blev amanu- 
ensis hos den berømte astronom og fysiker Christian Huygens. 
Som dennes assistent udførte han ofte vigtige og lærerige forsøg 
og fik saaledes anledning til at gjøre sig fortrolig med alle fysikens 
omraader. Da Ludvig XIV i aaret 1685 ophævede det nantiske edikt, 
maatte ogsaa Papin flygte fra sit fædreland; han drog først til Eng- 
land og senere til Tyskland. Under et besøg hos slegtninge i Kassel 
