Om hybriddannelse og ukjønnet frugtudvikling hos 
slegten hieracium. 
(Af et foredrag holdt i Royal Horticultural Society i London ved kongressen for 
hybridforskning og plantekultur, 1906). 
Af C. H. Ostenfeld, Kjøbenhavn. 
Jeg skal have den ære ganske kortelig at fortælle Dem lidt om 
en del eksperimenter, jeg har igang med krydsning af arter af hiera- 
cium-slegten (dansk: høgeurt, norsk: svæve). Disse forsøg 
har en del videnskabelig og teoretisk interesse, da der i hiera- 
cium-slegten findes meget usedvanlige forhold med hensyn til be- 
frugtning og frugtdannelse. 
Gjennem en række eksperimenter er det nemlig lykkedes mig, i 
begyndelsen i samarbeide med dr. Raunkiær, at fastslaa, at en 
meget stor del af hieraciu m-arterne udvikler deres frugter uden 
befrugtning — et forhold, der jo pleier at benævnes parteno- 
genese eller apogami. Dr. Raunkiær havde kort i forveien 
paavist dette hos alle undersøgte former af slegten taraxacum 
(dansk: mælkebøtte, norsk: løvetand eller hesteblomst), 
og da det saa viste sig at være tilfældet med den snes arter af hiera 
cium, som vi først undersøgte, laa det nær at tvile om, at de talrige 
beskrevne mellemformer mellem hieracium-arter virkelig var hybri- 
der, saaledes som de sedvanlig blev tydede. Tvilen har imidlertid 
vist sig at være uberettiget; visse grupper af hieracium-slegten 
er ret villige til at danne hybrider, saaledes som allerede den øster- 
rigske abbed, den nyere bastardforsknings fader, Gregor Mendel, 
havde paavist i en lille opsats 1870; senere har vi ved offentliggjørelsen 
af hans breve til den bekjendte tyske botaniker Nå geli faaet meget 
udførligere oplysninger om Men dels store arbeide paa dette felt. Det 
lykkedes ham at krydse en stor del arter af underslegten pilosella 
med hverandre og derved frembringe en hel række hybrider; men der 
Naturen 1906. 19 
