| 
293 
rende er forholdene for hybriderne mellem h. excellens og 
h. pilosella, blot er det ikke kronens farve, men kurvens størrelse 
og blomsterstænglernes forgreningsforhold, som er karakterer. Frugt- 
sætningen hos hybriderne er gjennemgaaende ringe, de fleste frugter 
er golde, men ogsaa her viser det sig, at jo nærmere hybriden er ved 
h.exceellens — moderen —, desto bedre er frugtsætningen. Over- 
alt synes saaledes moderens indflydelse at være den eierkeste og den 
bedste, ligesom de fleste fremkomne hybrid-individer staar den nær- 
mest, faa er intermediære og ingen nærmest fædrene. Hybriderne har 
dannet udviklede frugter ad apogam vei (ved isolation eller kastration), 
ganske vist kun faa, men de har spiret, og den nye generation er 
aldeles lig dens forældre. Vi har altsaa det interessante forhold, at 
den hos forældrene tilstedeværende evne fil at danne apogame frugter 
kan nedarves til hybrider, der er opstaaede ved krydsning mellem disse 
forældre. 
Endnu kan jeg kun meddele lidt om hybridernes anden gene- 
ration, da de fleste udsaaningsforsøg ifjor sommer mislykkedes af en 
eller anden, ukjendt grund, saaledes at meget faa planter kom frem. 
Det foreløbige resultat stemmer godt med angivelserne hos Mendel, 
der siger, at hybridens anden generation er aldeles lig den første, og 
at der ingen spaltning sker — og dette synes jo ogsaa ret selvfølge- 
ligt nu, da vi kan antage, at det i saa tilfælde dreier sig om apogami. 
Jeg har ved en anden hieracium-hybrid fundet forhold, som 
synes meget afvigende, men som muligens skal forklares paa anden 
maade. Ved befrugtning af h. pilosella med h. aurantiacum 
fremkom der et eksemplar af en tydelig mellemform, en hybrid som i 
kronfarve, blomsterstænglens forgrening, behaaring o. s. v. stod ret 
midt imellem forældrene. Denne hybrid har meget ringe evne til at 
danne frugt. Ved kastraticon fremkommer overhovedet ingen spire- 
dygtige frugter. Derimod fandtes der i de kurve, der overlodes til sig 
selv, nogle enkelte fuldt udviklede frugter; ved disses spiring har de 
frembragt en del planier, der har blomstret i dette efteraar. De fleste 
af disse er forskjellige fra deres moderplante ;et par af dem ligner den 
ret nøie, nogle er nærmere h. pilosella og hovedparten synes 
rene h. pilosella, en enkelt er forskjellig fra saavel moderen som 
bedsteforældrene. Da biomsterne ikke har været isolerede, ligger den 
tanke nær, at denne variation skyldes krydsning med andre planter, 
mens paa den anden side de rene h. pilosella tyder paa en spalt- 
