295 
eifaret her. Til dette øiemed er det nødvendigt at gjenkalde sig de 
vigtigste egenskaber ved de radioaktive stoffe. 
Radium hører til metallerne og specielt til den gruppe, hvortil 
caleium hører. Calcium, strontium, barium og radium danner en 
gruppe blandt metallerne med overensstemmende egenskaber i kemisk 
henseende. . Radium har aldrig, saavidt mig bekjendt, været frem- 
stillet i ren tilstand, det kjendes kun i forbindelser med andre ele- 
menter.  Navnlig benyttes det i form af radiumklorid og radium- 
bromid. | 
Radium udstraaler stadig varme. Det holder sig nemlig stadig 
et par grader varmere end omgivelserne. Man skulde tro, at det 
engang maatte afkjøles, men nei, det giver uafladelig varme fra sig 
uden selv at afkjøles. Man kan endog holde en vædske i kog med 
radium. En liden beholder, indeholdende 7/,, gram radiumbromid, 
anbragtes i flydende vandstof, en vædske der under almindeligt luft- 
tryk koger ved + 252" C.; der sørgedes naturligvis for god varme- 
isolation, saa at ingen varme udenfra kunde trænge ind. Varmeudvik- 
lingen fra radium holdt da vædsken i stadig kogning. 
Et gram radium udvikler i en time saa meget varme, at det kan 
smelte samme vegt is, eller saameget varme, at det kan bringe samme 
vegt vand paa kog fra almindelig temperatur. 
Den mest fremtrædende egenskab ved de radioaktive stoffe er 
deres stadige straaling; det er heraf navnet radioaktiv kommer, at 
ord, som kan oversættes med ,straalende", straalende stoffe altsaa. 
De straaler, som radium udsender, er dog temmelig forskjellige 
fra lysstraalerne. Radium udsender tre slags straaler, for det første 
u-straalerne, der adskiller sig fra lysstraalerne ved, at de har yderst 
vanskeligt for at gaa selv gjennem et saa lidet tæt stof som luft. I nær- 
heden af et radiumpræparat kan de saaledes ikke længer merkes nogle 
faa cm. fra præparatet. De forholder sig i luften aldeles som lys- 
straaler i taage. De er forresten ikke alene heri forskjellige fra lys- 
straalerne, men de adskiller sig i sit væsen fra disse. Lysstraalerne 
betinges jo af svingninger i æteren, lysstraaler er æter-bølger, der med 
ufattelig hastighed gjennemløber rummet, «-straalerne er derimod en 
regn af smaapartikler, som uafladelig udslynges fra radium. Disse 
smaapartikler er af samme størrelseorden som vandstofatomet, det 
letteste af alle atomer, som eksisterer. Disse smaapartikler er end- 
videre ladede med positiv elektricitet, hvilket viser sig derved, at et 
