298 
denne katastrofe i atomerne i lighed med de lydbølger, der fremkom- 
mer ved en eksplosion. De ved eksplosionen udslyngede brudstykker 
svarer til a- og B-partiklerne, mens knaldet "svarer til v-straalerne. 
Hvis videre dette nye grundstof er radioaktivt, vil dets atomer 
atter under udsendelse af straaler forvandle sig videre. 
Det er dette, som foregaar med radium. Dets atomer forvandler 
sig under udstraaling af a-partikler til emanation. Radiumet holder 
sig altsaa aldeles ikke uforandret under udstraalingen, men svinder 
tvertimod mere og mere ind. Man har fundet, at en hvilkensomhelst 
mængde radium i løbet af 1500 aar vil svinde ind til det halve. 
Emanationen er nu paa sin side ogsaa radioaktiv. Den udsender 
. ogsaa a-straaler. Men den har en meget kortere levetid end radium. 
Efter 4 dages forløb er emanationen nemlig allerede svundet ind til 
det halve. Luft, som indeholder emanation, vil altsaa temmelig hurtig 
miste den igjen. Den sætter sig nemlig, som tidligere nævnt, paa over- 
fladen af andre stoffe som er i berørelse med luften og forvandler sig 
under X-straaling til et nyt grundstof, radium Å, som allerede i løbet 
af 3 minutter er svundet til halvdelen for under a-straaling at for- 
vandle sig til Radium B, der igjen forvandler sig til radium O o. S. V. 
ligetil radium F. 
Disse forskjellige stoffes levetid er meget forskjellig. Radium D 
tiltrænger saaledes hele 40 aar for at svinde ind til det halve, mens 
det for de andre kun varer nogle dage. Radium C udsender alle tre 
slags straaler, radium E P- og y-straaler.  Grunden til, at det oprin- 
delige radium udsender alle tre slags straaler, er, at det foruden 
radium indeholder alle disse forvandlingsprodukter. 
Hvad der kommer efter radium F ved man ikke. Man har for- 
modet, at bly skulde være det sidste stabile endeprodukt i denne række 
forvandlinger. Bly synes i det mindste altid at findes i radioaktive 
mineraler. 
Desuden er der en anden omstændighed som ogsaa taler herfor. 
Naar emanationen efter en stunds forløb forsvinder af luften, har 
man paavist helium istedetfor. De omtalte a-partikler er derfor rime- 
ligvis heliumatomer. Atomvegten for helium er 4. En udsendelse af 
en a-partikel skulde derfor formindske atomvegten med 4. Nu ud- 
sender radium 5 gange a-partikler under forvaudlingerne til det sidste 
ukjendte endeprodukt, hvilket giver en formindskelse i atomvegten af 
4x5=20. Nu er atomvegten for radium 9225, mens bly har atom- 
