305 
De hidtil behandlede forvandlinger af øiet hos dybhavsdyrene har 
kun beskjæftiget sig med den ydre form. Vi kommer nu til saadanne, 
som vedrører øiets indre, finere bygning. Da disse strukturforandrin- 
ger særlig optræder hos fiske og krebsdyr, skal vi først kort beskrive, 
hvordan øiet typisk er bygget hos disse dyr. 
Stort seet bestaar fiskenes øine af de samme dele, som øiet hos de 
høiere hvirveldyr. Paafaldende er dog fiskeøiets noget fladtrykte form 
og den vidt udbredte forekomst af forbeninger i senehinden (sclera). Til- 
lempningerne til det omgivende medium har bevirket nogle eiendom- 
meligheder. Saaledes er linsen saa sterkt krummet, at dens form næ- 
sten blir kuglerund. Dette er nødvendigt, da forskjellen mellem van- 
dets og linsens brydningskoefficient er mindre end mellem luftens og 
linsens. Herved opstaar et minus, som opveies ved, at linsen er 
Fig. 2. Skematisk gjennemsnit gjennem et fiskeøie. c hornhinden, 1 linsen, 
S senehinden, Sk forbeninger i senehinden, ch aarehinden, r nethinden, g glas- 
legemet, n.o. synsnerven, pr.f. processus falciformis. 
sterkere hvælvet. Endvidere blir lysstraalerne sterkere absorberet i 
vandet end i luften. Derfor er fiskeøiet fortrinsvis indrettet til at se 
paa nært hold. Den maade, hvorpaa øiet akkomoderes, d. e. indstilles 
til at se paa forskjellige afstande, afviger meget fra de paa land levende 
hvirveldyrs. Fra det sted, hvor synsnerven træder ind i øiet, trænger 
en sigdformig fremstaaenhed af aarehinden, chorioidea, ind i glaslege- 
met, indtil den naar linsen, hvor den uåbreder sig klokkeformig og 
lægger sig langs denne. I denne saakaldte processus falciformis lig- 
ger en muskel, ved hvis kontraktion linsen blir trukket tilbage og 
nærmer sig nethinden. Herved blir øiet istand til at indstille paa 
gjenstande, som er i nogen afstand fra dyret. 
Ganske forskjellig herfra er bygningen af øiet hos krebsdyrene. 
Her er nemlig — ligesom i det hele taget hos leddyrene — øiet sam- 
mensat af enkelte kileformede dele. Ved første øiekast ser man dette, 
da cornea bestaar af et netverk af sekskantede masker, facetter, hvor- 
Naturen 1906. 20 
