324 
fat paa forberedelserne til den tredie overvintring ved King Point i 
nærheden af den store Mackenzie Flods udløb. 
Var det end trist for færdens deltagere at maatte tilbringe endnu 
en vinter i de polare egne, kunde det fra videnskabens standpunkt 
alene hilses med glæde at faa et aars observationer fra dette punkt, 
der har en meget heldig beliggenhed, nogenlunde midt imellem 
»Gjøa''s forrige station og de to steder Fort Rae og Point Barrow, 
hvorfra der haves et aars observationer fra ,polaraaret* 1882—83. 
Det havde ogsaa før udreisen været i Amundsens tanker at foretage 
en overvintring paa denne del af kysten, nemlig paa den lidt vestenfor 
liggende Herschel Ø. 
Allerede samme vinter kom man dog i forbindelse med den eivili- 
serede verden, idet Amundsen sammen med en postsendelse fra flere 
hvalfangere, som kulden ogsaa havde overrasket og tvunget til over- 
vintring, drog til de beboede egne ved Yukonfloden (gjennemstrømmer 
guldlandet Klondyke), hvorfra telegrammer kunde afsendes. 
Efter isløsningen sidste sommer kunde ekspeditionen fortsætte, 
men desværre efterladende sig en grav paa dette sted, idet Wiig, som 
den hele tid havde været den dygtige og samvittighedsfulde observator 
for variationsinstrumenterne, var død af lungesygdom den 3lte mars | 
efter nogle faa dages sygeleie. 
Den 3lte august naaedes Kap Nome, hvorfra Amundsen per- | 
sonlig begav sig med dampskib til Sitka med de magnetiske instru- 
menter til sammenligninger med det derværende observatoriums, hvor- 
til der allerede var truffet forberedelser af Aksel Steen igjennem 
Louis Bauer, direktør for de Forenede Staters magnetiske under- 
søgelse. 
Den 19de oktober indtraf ,Gjøa" i San Francisco, hvor ogsaa 
Amundsen var mødt frem, og den 18de november betraadte eks- 
peditionens medlemmer igjen fædrelandets jordbund. 
Endnu kan der ikke udtales nogen dom om det udførte viden- 
skabelige arbeide. Den omhu og grundighed, hvormed Amundsen 
gik frem med sine forberedelser til reisen, lige fra han vendte tilbage 
fra den belgiske Sydpolarekspedition (1897—99), saavel som hans nøg- 
terne karakter og kritiske sans er os en borgen for, at der er arbeidet 
samvittighedsfuldt og godt. Først og fremst er det den jordmag- 
netiske videnskab, der har erholdt en berigelse, som neppe fra nogen 
tidligere ekspedition; men ogsaa de andre naturvidenskaber er de 
ydet store tjenester, fornemmelig meteorologien. 
