335 
stemmer ogsaa mine maalinger særdeles godt overens. Navnlig synes 
temperaturen i maanederne mai—juli at have afgjørende indflydelse paa 
tilveksten næste sommer (sammenlign tabel 3 a—b). Eften den used- 
vanlig varme sommer 1901, da temperaturen mange steder i vort land 
steg til en høide, som ikke tidligere er iagttaget,') og da juli maaneds 
middeltemperatur baade ved Kristiania og Rena oversteg den for tids- 
rummet 1841—1890 beregnede med 5.7" C., fulgte det for furuen 
gode vekstaar 1902. Sommeren 1902 var derimod over store dele af 
vort land ualmindelig kold, og den følgende sommer, 1903, udmerkede 
sig da ogsaa — som vi har seet — ved usedvanlig slet tilvekst for 
furuen over hele Østlandet samt gjennem store sammenhængende strøg 
af Sverige. Somrene 1908 og 1904 var middels varme, med smaa 
overskud af varme paa nogle og smaa underskud paa andre stationer; 
som følge deraf var de paafølgende somre, henholdsvis 1904 og 1905, 
omtrent gjennemsnitsaar for furuens vedkommende. I 1905 var tem- 
peraturen i maanederne mai—juli gjennemgaaende høi (august var der- 
imod kjølig), og heri maa utvilsomt søges en af hovederundene til 
furuskogens udmerkede vekst i den paafølgende sommer. 
Vi har seet, hvor lovmæssig klimatets vekslinger fra aar til aar 
virker paa furuskogens vekst. Af stammeleddenes udviklingstilstand 
faar man et billede af veirforholdene i tidligere somre. Dog er skud- 
denes længde ikke blot afhængig af fjoraarets sommervarme; i 1902 
var tilveksten en god del mindre og i 1906 større, end den isaafald 
burde have været. Andre forhold griber forstyrrende ind, i første 
række klimatiske, men ogsaa rent lokale faktorer. 
Jordskjælvet i San Francisco. 
Af C. F. Kolderup. 
Kort tid efter det store jordskjælv i San Francisco i april maa- 
ned nedsattes der en komite af amerikanske videnskabsmænd, væsent- 
lig geologer og geofysikere, der skulde studere jordskjælvet, dets virk- 
ninger og aarsag. Der er af denne komite udgivet en foreløbig 
beretning, der indeholder meget af interesse, og som jeg derfor vil 
give et kort uddrag af. 
1) Smlgn. H. Mohn: De høieste lufttemperaturer i Norge. (,Naturen*, 
Bd. 25. Bergen 1901). 
