338 
mindre, men alligevel ikke ubetydelig. I de dele af disse dale, hvor 
der var foretaget udfyldninger, var ødelæggelsen større end ellers. 
Paa fjeldskraaningerne og paa fjeldryggene, hvor de bølger, som 
naaede bygningerne, var af samme slags som dem, der forplantede sig 
gjennem de underliggende elastiske bergarter, var ødelæggelsen ind- 
skrænket til et minimum. Paa enkelte af høiderne faldt skorstene 
som regel ned, og væggene slog sprækker; paa andre steder modstod 
selv skorstenene stødet. 
Undtagelser fra de ovenfor nævnte forhold findes, men har sin 
forklaring i bygningernes større eller mindre styrke. Første klasses 
moderne ,staalbygninger* med dybe fundamenter synes at have for- 
holdt sig relativt passivt, mens den udfyldte grund i deres umiddel- 
bare nabolag var sterkt medtaget. Ordentlig byggede murstensbyg- 
ninger med lignende dybe og solide fundamenter synes at have været 
lige modstandsdygtige; undtagelse herfra danner pillarformede mure, 
som ikke var sterkt forbundne med hovedbygningen. Feilene ved træ- 
bygninger var ialmindelighed den mangelfulde undermuring og sam- 
menføining og endvidere svage skorstene, som var fuldstændig udygtige 
til at modstaa saa sterke stød. Naar man retter paa disse feil, er det 
komiteens mening, at træbygninger af solid konstruktion vilde lide 
liden skade ved et jordskjælv, som det her nævnte, hvis ikke de staar 
paa udfyldt grund, hvor dybe fundamenter og stor masse synes at 
være en væsentlig betingelse for den nødvendige grad af passivitet. 
Ledningsrør i lavtliggende sumpig jord eller i udfyldt jord er 
langt mere udsat for ødelæggelse ved jordskjælv end dem, som ligger 
høiere og paa fast fjeld som underlag. 
Efter at man saaledes ved dette korte uddrag af komiteens beret- 
ning har faaet en oversigt over jordskjælvet og dets virkninger, kunde 
det maaske være af interesse at se, hvorledes et jordskjælv som det 
her omtalte registreredes ved fjerntliggende jordskjælvsstationer. Lad 
os f. eks. se, hvorledes jordskjælvet registreredes ved vort lands eneste 
jordskjælvsstation i Bergen, hvis apparater ved denne anledning fun- 
gerede udmerket.  Jordskjælvet i San Francisco begyndte efter vor 
tidsregning kl. 2 t. 12 m. 6 s. og endte kl. 2 t. 13 m. 11 s. Den første 
melding om begivenheden naaede Bergen kl 2 t. 22 m. 58 s. i form af 
endel svage svingninger, der med enkelte mindre afbrydelser fortsatte, 
indtil selve hovedbevægelsen indtraf kl. ? t. 52 m. 30 s. — Pendlens 
svingninger tiltog fra nu af raskt i styrke, og allerede kl. 2 t. 55 m. 
Bb 
er Aeg 
