343 
dragt har ogsaa fjeldrævens unger, men de mangler den hvide hale- 
spids). Da ungerne 3 uger senere blev dræbt, havde de faaet en 
lysere rødlig graabrun farve. De var da meget livlige. Begge de 
gamle har anlagt den lurvede, lidet værdifulde sommerdragt. Samtlige 
dyr tilhører med sikkerhed samme kuld. Nærmere at omtale rævens 
naturhistorie turde være overflødigt, dertil er den et for vel kjendt dyr. 
Havørnen, haliaetus albicilla, hækker langs hele den norske 
kyst, i de sydligere dele af landet er den dog i de senere aar bleven 
sjelden, først nordenfor Sognefjorden blir den mere almindelig og i 
Tromsø stift er den endnu talrig. I de indre dele af landet er den 
kun en sjelden gjest. I det indre af Sydvaranger skal den dog, 
Fig. 1. Rævehi. 
ligesom i Sverige og Finland, hække ved indsjøerne. Parrene 
skal holde sammen for hele livet.  Ungfuglene streifer om vin- 
teren omkring, mens de gamle er temmelig stationære ved hække- 
pladsene. Hos os ligger disse som oftest høit oppe under toppen 
af et steilt og utilgjængeligt fjeld. Redet kan dog ogsaa findes 
i et høit træ. Det er fladt skaalformet, bygget af større og mindre 
grene, indvendig udfores det med straa, mose og fjær. Det her afbil- 
dede rede (fig. 2), som stammer fra Rødø, Nordland, er ca. 1.5 m. 
langt og 1 m. bredt. Skaalen, hvor ungerne ligger, er ca. 40 cm. i 
tversnit. Mellem redets grene voksede der et par smaa enere og lige 
op til dets ydre rand stod der en ung birk. Rederne benyttes ofte aar 
efter aar, sandsynligvis dog ikke stadig af samme par. — Saadanne 
gamle reder kan blive meget store, da de hvert eneste aar blir noget 
