352 
primitiv, at den ikke har sat sig merke i noget efterladt. — Svenske 
fund har nylig vist, at kannibalismen, menneskeæderiet, som et religiøst 
led i livet har været kjendt i stenalderen. Det gjælder da vistnok og- 
saa for Norges vedkommende i samme tid. Og dog maa man ikke 
heraf slutte til noget ,lavt" kulturstandpunkt i absolut forstand. 
Menneske ofringer har muligens været kjendt helt ned til vikinge- 
tiden; ialfald beretter araberen Ibn Fosslan om saadanne fra 
svenske vikinger, og Osebergskibsfundet synes at indicere det samme. 
Med hensyn paa tidsforholdene i stenalderen har man jo nu rede paa, 
at det er adskillige aartusen siden de første mennesker drog ind i det 
sydlige Norges ekeskove fra Sverige og Danmark. 
Efter et afsnit om de faste oldtidslevninger, kommer tilslut et om 
fortidsminders bevaring og lovens beskyttelse af dem. Her vil en til- 
tagende oplysning og spredning af arkeologisk kundskab være den 
bedste støtte for den nye lovs opretholdelse. Og denne mission har 
professor Gustafsons verk til folket. Og det vil fylde denne 
mission med hæder. 
A. W. Brøgger. 
A. Mentz og C. H. Ostenfeld: Planteverdenen i Menneskets 
Tjeneste. 382 sider 8vo, med 8335 illustrationer. Kjøbenhavn og 
Kristiania 1906. Ib. kr. 3.00. 
Den norske og danske litteratur har hidtil savnet et verk, hvor 
man kunde finde samlet nogenlunde udførlige oplysninger om den store 
mængde forskjellige planter, som menneskene paa forskjellig vis an- 
vender i sit daglige liv. Herom vil enhver kunne høste nyttig kund- 
skab ved at studere den bog, som de to danske botanikere nu har 
skjænket os. De fleste vil overraskes ved at se, at der neppe gives 
nogen afdeling af planternes system, uden at der til den hører flere 
eller færre nytteplanter, ligesom der nær sagt heller ikke findes det 
formaal, hvortil man ikke kan anvende stoffe af planteriget. Bogen 
er bygget paa et omfattende studium af gode kilder, og det har lyk- 
kedes forfatterne at ordne det rige og høist uensartede stof paa en 
særdeles oversigtig maade. Det vakre og skjønsomt valgte billedstof 
fortjener særskilt at fremhæves. 
JH 
GA» 
