Naar kan Halleys komet ventes? 
Af I. Fr. Schroeter. 
Blandt de mere end 100 periodiske kometer, man nu kjender til, 
er der 18, som man har havt anledning til at lagttage mindst 2 gange. 
Af disse indtager Halleys komet en særstilling. Ingen af disse 18 
periodiske kometer har en saa lang omløbstid og til 1884 var den 
den eneste, man havde seet flere gange og som havde tillige en om- 
løbstid af over 70 aar. (Nu kjender man to til, men deres omløbstid 
omend over 70 aar er dog mindre end Halleys.) Ingen anden ai 
disse periodiske kometer kan man forfølge saa langt tilbage i tiden. 
Om det end kan være tvilsomt, at Halleys komet skulde have vist sig 
allerede i aaret 12 f. Kr. og være bleven seet saagodtsom hver gang, 
den senere kom i nærheden af solen, er det dog sikkert, at man kan 
følge den tilbage til 1378. Dens videnskabelige fødsel er fra 1682, 
da Halley ved at beregne banen af den komet, som viste sig i dette 
aar og endel andre,som man havde seet tidligere, fandt at denne 
lignede meget kometerne fra 1531 og 1607. Halley havde det mod 
at udtale, at kometen vilde komme igjen i 1759, hvilket ogsaa skeede. 
25 decbr. 1758 blev den funden af bonden Palitzsch i Prohlitz 
ved Dresden, ,a peasant by station, an astronomer by nature", som 
Herschel kalder ham. 
I 1835 havde man Halleys komet igjen; og efter hvad Pont é- 
coulant har beregnet, skal den være solen nærmest igjen 24de mai 
1910. Fra 1835 til 1873 har den med stadig aftagende hastighed 
fjernet sig fra solen, i sidstnævnte aar, hvor farten var 0.9 km. i sek.. 
vendte den for paany med stadig voksende hastighed at nærme sig 
solen. Naar den passerer sit perihel er hastigheden 54 km. i sek. 
(jordens hastighed i dens bane er 30 km. i sek. Pontécoulant 
har tillige fundet, at dens omløbstid denne gang paa grund af per- 
Naturen 1906. 93 
