354 
turbationer af de store planeter og da fornemlig Jupiter vil være den 
korteste (744 aar) af alle siden 1531. Desuden er dens perihelafstand 
denne gang noget større end hvad tidligere har fundet sted. Benytter 
man jordens afstand fra solen som enhed (150 millioner km.), maa 
dens største og mindste afstand fra solen udtrykkes ved tallene 35 
og 0.7. I sit aphel er saaledes Halleys komet næsten dobbelt saa langt 
fra solen som Uranus og saa langt udenfor Neptun, som Jupiter er 
fra solen. Er den solen nærmest, vil den være lidt indenfor Venus- 
banen, altsaa et godt stykke nærmere solen end jorden er. Denne 
gang vil den gaa forbi jordbanen i en afstand af 24 millioner km., 
i 1835 var afstanden 20 millioner km. Jorden kommer kometen ikke 
nærmere end 37 millioner km., med andre ord, saa nær som Venus 
kan komme jorden. Kometens bane i rummet er saaledes beliggende, 
at kun i den tid, hvor den er solen nærmest, vil kometen være norden- 
for ekliptikken, men fordi hastigheden i banen omkring denne tid er 
størst, vil den kun i 24 maaned være indenfor jordbanen. 
Da Halleys komet viste sig i 1835, var man vidne til en hel del 
eiendommelige forandringer i dens form; enkelte af disse ting har man 
i den sidste tid gjenfundet ved andre kometer. Man er derfor 
meget spændt paa, om det samme vil gjentage sig i 1910, og derfor 
begynder man allerede nu at ruste til at tage imod kometen. For tiden 
er man ogsaa ganske anderledes udstyret med optiske instrumenter 
end man var i 1835, og desuden har man nu til sin raadighed et 
hjælpemiddel, som hører vor generation til, ialfald saadan som det for 
tiden kan benyttes, nemlig fotografien. Det er derfor al grund til at 
antage, at man denne gang vil faa fat paa kometen en god stund før 
den er i sit perihel. I 1835 blev den opdaget lidt over 3 maaneder, 
før den var solen nærmest. 
Af denne grund har allerede nu astronomen Holetschek ved 
Wiens universitets observatorium beregnet, hvor man vil have at søge 
Halleys komet paa den tid af aaret, da den er i opposition til solen, 
hvor følgelig udsigten til at opdage den er gunstigere end til andre aars- 
tider. Ved udgangen af dette aar vil kometen staa omtrent 12" tilvenstre 
for den klare stjerne « i Orion (Betelgeuze), men da kometen paa 
denne tid ikke er kommen længere end henimod Saturns bane (den 
er endnu Mars” afstand fra solen fra denne) kan man ikke have noget 
haab om, at den skal blive opdaget ved sin opposition i dette aar. 
I november og december 1907 vil den være at søge i samme himmel- 
