355 
strøg, paa grænsen mellem Orion og Enhjørningen og i de første 
maaneder i 1908 bevæger den sig vestover i Orion nordenfor Betel- 
geuze, lste mars 1908 staar den 4".5 ret nord for denne stjerne. Mel- 
lem oppositionen i 1906 og 1907 har kometen passeret Saturnbanen 
og nærmer sig mod Jupiters bane, men udsigterne til at faa fat paa 
den under denne opposition er noksaa smaa. I den næste opposition 
derimod, 1908 til 1909, er kometen kommen meget nær til Jupiters 
bane og den flytter sig vestover i den nordlige del af Orion i retning 
mod Aldebaran i Tyren. Det er derfor ikke helt udelukket, at man 
kan opdage den, inden den forsvinder i solstraalerne. Skulde dette 
ikke lykkes, vil man derimod finde den ud paa høsten 1909. Da er 
den at søge i den nordligste del af Orion, i den del, som kiler sig ind 
mellem Tvillingerne og Tyren. I den sidste halvdel af oktober, vil 
kometen gaa ind i Tyren, lste november staa 30.1/, ret søndenfor £, senere 
i samme maaned passere mellem Aldebaran og 3, altsaa i Hyaderne; derpaa 
gaar den ind i Vædderen og staar 3ite december 8" nordenfor p i 
Hvidfisken, altsaa gjennem Hyaderne. I slutten af januar 1910 er 
kometen kommen" til Fiskene og vil 30te januar passere ekliptikken 
og nu være nordenfor denne. I hele denne tid, fra begyndelsen af 
september 1909 til udgangen af januar 1910,-bevæger kometen sig 
med større og større hastighed md mod solen, men den er endnu 
udenfor Mars” bane, som den først i februar 1910 vil passere. I 
januar 1910 vil kometen lyse ligesaa sterkt som den gjorde, da den 
blev opdaget 5te august 1835 af Dumouchel i Rom, og i sidste 
halvdel af mars er der al grund til at antage, at den vil kunne sees 
med blotte øie. 
Ved beregningen af kometens plads paa himlen er der overalt 
benyttet de elementer, Pontécoulant har fundet. Muligens 
kan der endnu være nogen usikkerhed ved disse og de vil da ikke 
helt ud give kometen det løb paa himlen, som observationerne i 1909 
og 1910 kommer til at forlange. Stor vil dag afvigelsen ikke være. 
Størst usikkerhed klæber der ved tiden fra kometens passage gjennem 
perihel. Pontécoulant, som fandt denne til 24de mai 1910, 
har senere rettet den til 17de mai 1910, og denne sidste angivelse er 
det, man almindelig finder nævnt. 
