368 
har ikke under sit indtrængende studium af fortiden glemt nutid og 
fremtid. Han har anvendt resultaterne af sine forskninger paa nu- 
tidens spørgsmaal og ydet værdifulde bidrag til belysning af disse; 
ikke mindst gjælder dette jordspørgsmaalet og alle de socialøkonomiske 
problemer, som vi sammenfatter under benævnelsen ,det sociale 
spørgsmaal". I mangt og meget er jeg her uenig med ham, særlig i 
hans opfatning af socialdemokratiet, som han ivrig bekjæmper. Men 
en drøftelse af disse emner ligger udenfor ,Naturen*s ramme. 
Springflod. 
Ved Axel Konradsen.!) 
Solens og maanens samlede virkninger paa oceanets masse frem- 
bringer niveauforandringer og strømninger, som ved kysterne frem- 
bringer forandringer i vandstanden af større eller mindre omfang, 
afhængig af tiden og stedet. : 
Det er bekjendt, at tidevandene naar deres største omfang ved 
nymaane og fuldmaane, naar solens og maanens virkninger er sammen- 
faldende, hvilket jo er tilfældet to gange om maaneden. Andre 
omstændigheder, saasom afstanden fra disse to himmellegemer og disses 
stilling i forhold til æquatorialplanet, forandrer ogsaa tidevandenes 
omfang. Dette er størst ved jevndøgn, naar solen er nær æquator. 
Saaledes indtraf de kraftigste tidevande i 1905 paa dagene: 12te 
marts, 10de april, 10de mai og 19de oktober. 
Der forløber en vis tid mellem tidevandenes tilblivelse ude paa 
de aabne oceaner og deres maksimum ved kysterne; denne tid kaldes 
tidevandenes alder og er ved vore kyster ca. 36 timer. 
Saaledes er det kraftige tidevande, som den 12te marts i aar fandt 
sted ved Ostende, og som naaede sit maksimum der kl. 1."* middag, 
opstaaet under fuldmaanen den l1O0de marts kl. 8." aften. Et andet 
kraftigt tidevande den 10de april kl. 12.5 middag, svarer til fuld- 
maanen den Yde april kl. 6."” morgen. 
Udbredelseshastigheden af bølgerne i de afledte tidevande, der 
frembringer flod ved kysterne, afhænger af havets dybde; den vokser 
proportionalt med kvadratroden af denne dybde. 
1) Efter P. Stroobant i ,,Ciel et terre*. 
