369 
Dersom man tegner kurver gjennem de punkter, der samtidig 
har høivande, kan man danne sig et begreb om udbredelsen af tide- 
vandsbølgen. Man kan saaledes lære havdybdernes indflydelse paa 
bølgens hastighed at kjende. I et ocean paa 5000 meters dybde 
udbreder en fri bølge sig f. eks. med en hastighed af 221 m. pr. sek. 
I et hav paa 50 meters dybde er hastigbeden kun 22 m. pr. sek. I 
nærheden af kysterne aftager denne størrelse henholdsvis til 8.8 m., 
4.4 m. og 2.2 m. pr..sek., for dybder paa 8, 2 og 0.5 meter. 
I brede og ved bredderne temmelig dybe havarme, f. eks. den 
britiske kanal, udbreder bølgen sig hurtigere i midten af kanalen 
end ved kysterne, hvilket giver en tidevandskurve af u-form, saaledes 
at kurvens midtpunkt er længere fremme, og u-ets sider løber parallelt 
med kanalens bredder. 
I bugter og flodmundinger udbreder tidevandsbølgen sig fuld- 
stændig, og den kraftige paavirkning af den store vandmasse forplanter 
sig, i det mindste delvis, til en stadig mindre og mindre vandmasse, 
hvilket forøger strømmens hastighed og forhøier vandstanden. 
Tidevandene i elveløb hidrører fra vandstanden i det hav, hvori 
vandløbet udmunder. De bestaar i svingninger, der udbreder sig 
imod strømmen med en hastighed, der afhænger af strømmen. Det 
er netop dette forhold, som findes meliem disse to elementer, der 
giver forklaringen paa fænomenet springflod. 
Bølgens hastighed i en kanal er saa meget større, som. kanalen er 
dybere, saa at de forskjellige faser af fænomenet udvikler sig med 
forskjellig hastighed; i det dybe hav hurtigere end i det middeldybe, 
og hurtigere i dette end paa grundt vand. Mens vandet stiger i 
flodmundingen, udbreder de sukcessive niveauhævninger sig først 
langsomt, senere hurtigere, indtil de naar deres største hastighed, 
naar høivandet indtræder. 
De forskjellige bølger, man kan betragte i en flodmunding, ud- 
breéder sig med regelmæssig voksende hastigheder, saa at de efterhvert 
senere opstaaede bølger alle kunne komme til at konvergere paa samme 
tid mod et bestemt punkt, hvor der da et øieblik fremkommer en 
hævning af niveauet. Der danner sig derved en brænding, som gaar 
tvers over hele floden, og hvis bevægelse kan naa en temmelig stor 
hastighed. Denne virkning bliver gjort endnu større ved berøring 
med de første flodbøiger. 
Springflodens kraft er desto større, jo større flodbølgen er, jo 
Naturen 1906. 24 
