370 
mindre flodens bøining er, og jo mindre flodbølgens udbredelseshastig- 
hed er. 
Enhver forhindring, som modsætter sig flodbølgens indtræden i 
floden, f. eks. banker, der udtørres ved lavvande, bevirker, at spring- 
floden bliver kraftigere. Det samme er tilfældet med vinde, der blæser 
i modsat retning af flodbølgen; men denne sidste virkning er ofte 
kun lidet synlig, fordi den ogsaa søger at forminske tidevandets totale 
høide, og det kan ogsaa bevirke en forminskelse i springflodens 
styrke. — Derimod forøges springflodens styrke i dette tilfælde af 
vinde, der blæser i flodbølgens retning. 
Det fænomen, som her er omtalt, fremtræder i nogle floder i Eu- 
ropa, Amerika og Asien. 
Springfloden viser sig som en flydende mur af flere meters høide, 
og urolig og larmende bevæger den sig hurtig henad floden. 
Paa Seinen, ved Quillebeuf, er springflodens høide ca. 3 meter, 
og bølgens hastighed ca. 8 meter pr. sek. Dens styrke er meget stor, 
naar barometret staar lavt, og naar vinden er østlig. Den bruger 
37 min. om at gjennemløbe de 19 kilometer, der er imellem Quillebeuf 
og Villequier, og 9 min. fra Villequier til Coudebec, der ligger 4 kilom. 
længere opad floden. 
Smaa fartøier kan ikke uden fare seile paa Seinen i springflods- 
tiden, og der er skeet mange katastrofer. 
Springfloden, som den forekommer paa Seinen, er her studeret i 
mange aar af Partiot. Den danner sig i Seinebugten: Man ser 
først midt i seilløbet ligesom en pludselig opsvulmen eller en bølge, 
som skyder sig frem uden at brydes; en pludselig stigning følger 
umiddelbart efter dens ankomst. Denne bølge, som brydes, blir ofte 
fulgt af flere andre, som paa Seinen kaldes ,éteules""), og som efter- 
haanden taber deres betydning. 
Paa dybe steder udbreder springfloden sig følgende en linje, 
der i planet har form af en tiltagende maane, hvis konkavitet vender 
fremefter. Et lodret snit viser en spiral, fulgt af et vist antal bølger. 
Naar der kun er ringe dybde, viser springfloden sig som noget rullende 
vand, som bevæger sig foran flodbølgen, og som ikke altid er fulgt af 
»éteules*. 
De indre vandlags bevægelse forminskes ved gnidningen mod 
grundene, mens de øverste lag glider over de indre. 
1) éteules = Stub. 
