374 
engelske fod ved en lodret stillet maalestok. Man fandt da i de tre 
første timer af flodtiden, at vandstanden steg med 21 fod vedVolcano, 
men kun 6 ved Ramblerøen, mens den var uforandret ved Haining. 
Kaptein Moore anslaar den vandmængde, der i et minut passerer 
et sted under en springflod, til 13 mill. tons. 
Det er omtalt, at vinden har en temmelig indviklet, men betyde- 
lig indflydelse paa en springflod; man kan i almindelighed sige, at 
den er direkte medbestemmende ved springflodens størrelse. Paa 
Atlanterhavets europæiske kyster forøger vestenvinden vandstanden. 
Det er især i bugter, at virkningen merkes, og det er en bekjendt sag, 
at Themsens vardstand er 5 fod høiere under storm end under rolige 
vindforhold. I efteraaret 1897 optraadte samtidig springflod og storm, 
hvorved Englands østkyst blev frygtelig herjet. Digerne skylledes 
bort, og der paafulgte store oversvømmelser. 
Jo længere den sterke vind varer, og blæser i samme retning; 
desto kraftigere er dens virkning. 
Paa den tyske kyst, nær Cuxhafen, er middeldifferensen mellem 
ebbe og flod 10-—12 fod. Men naar vinden, efter at have blæst fra 
syd i 2—3 dage, derpaa gaar om i sydvest, stiger variationen til 20 
fod. Hvis der da kommer en storm fra nordvest, kan vandstanden 
stige endnu med 6—8 fod. Dette fænomen kan vare 6 timer, og kan 
holde sig i 10—12 timer, naar en storm, der i begyndelsen af flodtiden 
længe har blæst fra vest, derpaa gaar 1 nordvest. Vandmassen 
naar 30 fods høide, og den oversvømmer Elbens kyster og diger. Det 
var ved et saadant fænomen den 12te marts iaar, at de store ødelæg- 
gelser skeede paa Englands kyster. Vinden blæste i nogen tid som 
nordvest-storm over Nordsjøen, og dens virkning faldt sammen med 
en springflods. Themsen gik over sine bredder, og som i 1897 blev 
den østlige kyst hjemsøgt af oversvømmelser, og ødelæggelserne var 
betydelige. I Belgien brødes digerne langs floden Escout paa flere 
steder, og vandet strømmede ind over store strækninger langt opad 
floden, og mange søfolk omkom. 
Nogle mennesker eller rettere visse aviser har med urette kaldt 
disse oversvømmelser ,strømhvirvler*, hvilket sidste er en vandbølge, 
der er meget forskjellig fra de her omhandlede fænomener. ,Strøm- 
hvirvler* opstaar, naar en bevægelse af jorden fortrænger en vand- 
masse, og de ledsage i almindelighed kun vulkanske udbrud og sterke 
jordskjælv. 
