319 
vise aktivitet. Det har i det hele vist sig, at alle slags kim indeholder 
i alle sine dele, stengelspire, rodspire og frøblade, en vædske, som 
virker paa den fotografiske plade. Selv om spiringen har foregaaet 
i mørke, har de dog denne evne. 
Gaar vi ud fra, som Usher og Priestley sterkt har frem- 
holdt, at de første spiringsprodukter er formaldehyd og vandstof- 
hyperoksyd, er denne de unge frøplanters indvirkning paa den foto- 
grafiske plade kun hvad vi maatte vente. Imidlertid maa man erindre, 
at ogsaa terpentiner og harpikser, der har saa vidtstrakt udbredelse 
i planteriget, selv i ganske smaa mængder direkte eller indirekte kan 
virke paa samme maade. 
Ved undersøgelse af forskjellige slags løg fandt Russell, at 
de kjødfulde løgskjæl altid er mere eller mindre aktive. Den lille spire 
inderst inde i løgen, hvoraf senere den nye plante udvikler sig ,er der- 
imod fra først ai ganske uvirksom, men saasnart løgen har begyndt 
at vokse, reagerer den. De forskjellige slags løg er ikke alle lige 
aktive; til de kraftigst virkende hører tulipanen og narcissen, mens 
sneklokkens løg i denne henseende staar langt tilbage. Presser man 
potetknoller mellem trækpapir, gir de fra sig en saft, som er meget 
aktiv; adskillig mindre aktiv er saften i artiskoken. De forskjellige 
planters rodstokke varierer meget i aktivitet. Antagelig er det samme 
tilfældet hos samme plante til forskjellige tider af aaret. Hos sverd- 
lilien er rodstokken ganske svagt aktiv, hos strandkaal adskillig mere, 
og hos einstape er den meget aktiv. Ligeledes har de fleste rødder 
vist sig at have sterk virkning paa den fotografiske plade.Rødderne 
af de større trær gir et billede, som ligner det af veden. 
Et stort antal forsøg viste endvidere, at planternes blade virker 
paa den fotografiske plade, selvsagt dog i forskjellig grad; hos planter 
med megen saft er virkningen særlig sterk. Ved tørring af bladene 
aftager deres aktivitet, men der bliver dog selv i gammelt og tørret 
løv altid en vis grad af aktivitet tilbage. 
Russell undersøgte kronbladene af forskjellige blomster og 
fandt dem stadig at være aktive. Presser man kronbladene mellem 
trækpapir, kan man faa billeder saavel af kronbladene selv som af 
den saft, trækpapiret har suget til sig. Kronbladenes farve synes 
ikke at have nogen betydning; hvide, blaa og blegrøde klokker, røde 
og hvide roser, mørkviolette og gule fioler og mange andre blomster 
